# data[].attributes.headline
Грађа кларинета

# data[].attributes.subject
Грађа кларинета

# data[].attributes.body
·        Кларинет и све његове варијанте (бас-кларинет, саксофони) је карактеристичан усник са једноструким трашчаним језичком. То је танка, фино обрађена плочица од трске који се металним обручем причврсти за усник . Горњи, ужи крај трске остаје слободан и при удувавању ваздуја трепери. Кларинет се обично прави од дрвета абоноса или тврде вештачке масе ебонита, а најређе од метала.

·        Осим усника, кларинет има и буренце којим се делимично регулише су интонација; затим два дела цеви где су отвори (20-25)и систем поклопаца и прстенова од метала. На крају је благо проширен левак.

# data[].attributes.headline
Кларинет изблиза

# data[].attributes.subject
Кларинет изблиза

# data[].attributes.headline
Тонски опсег

# data[].attributes.subject
Тонски опсег

# data[].attributes.body
·        Основни низ/ регистар чине тонови е-b1, док се предувавањем у дуодециму добијјају тонови од h1-f3, а највиши тон који може да се изведе је c4. Најбоља звучност је у средњем регистру.

# data[].attributes.headline
Транспоновање и регистарске варијанте

# data[].attributes.subject
Транспоновање и регистарске варијанте

# data[].attributes.body
·        Кларинет се јавља у више транспонујућих варијаната. Од основног штима кларинета зависи и његова дужина(48-72cm).

·        Кларинет се јавња у варијантама in A, in B, in C, in D, in Es.

| Врста кларинета | Нотирано с1 звучи као
| in A | a
| in B | b
| in C | c1
| in D | d1
| in Es | es1

·        Данас се највише користи В- кларинет, чији је тон пун и светао, али од потребе партитуре користе се и друге варијанте.

# data[].attributes.headline
Бас кларинет (Cl.B.)

# data[].attributes.subject
Бас кларинет (Cl.B.)

# data[].attributes.body
Бас-кларинет, скраћено Cl.B. (не мешати са Cl. in B што је скраћеница за B (Si♭) кларинет), дрвени дувачки инструмент, регистарска варијанта кларинета са звуком дубљим за октаву. Због знатне дужине цеви, само је њен средњи део прав и дрвен (као код кларинета), док су почетни и завршни део од метала и повијени, а излазни левак окренут је навише, налик на саксофон.

Звук бас-кларинета је у дубини изразито таман, а по карактеру често тајанствен или драматичан, па се на тај начин врло радо користи, нарочито у музичко-сценским делима. Извођачка техника је истоветна као на кларинету, тако да у оркестру бас-кларинет свира један од кларинетиста

# data[].attributes.headline
За додатни рад: видео материјал (титл на енглеском)

# data[].attributes.subject
За додатни рад: видео материјал (титл на енглеском)

# data[].attributes.headline
Моцарт, Концерт за кларинет и оркестар, A-dur

# data[].attributes.subject
Моцарт, Концерт за кларинет и оркестар, A-dur

# data[].attributes.attachment_link.title
Sharon Kam: Mozart - Concerto in A major for Clarinet & Orchestra K.622 | Mozart from Prague

# data[].attributes.headline
Нешто модерније и другачије :)

# data[].attributes.subject
Нешто модерније и другачије :)

# data[].attributes.attachment_link.title
Martin Fröst Chick Corea - Armando's Rhumba

# data[].attributes.headline
Техника добијања тона и грађа

# data[].attributes.subject
Техника добијања тона и грађа

# data[].attributes.body
·        За стварање тона на обои користи се двоструки језичак. Њега чине две узане тршчане плочице које су доњим крајем везане за кратку металну цевчицу која улази у цев обое. Цев је дуга око 64cm, и прави се од дрвета (абонос) или ебонита, понекад слоноваче или метала. Цев се према крају пири, а број рупица варира- обични их је око 20, са доста сложеним механизмом поклопаца.

# data[].attributes.headline
Свирање и држање 

# data[].attributes.subject
Свирање и држање 

# data[].attributes.body
·        За свирање се користи 9 прстију (палац десне руке придржава инструмент) и инструмент се држи као кларинет (испред себе), само незнатно уздигнут.

# data[].attributes.headline
Тонски опсег и основни низ

# data[].attributes.subject
Тонски опсег и основни низ

# data[].attributes.body
·        Тонски опсег је мањи него на кларинету. Доњи регистар почиње тоном h или b, док је горња граница f3, ретко до а3. Средњи регистар је најпогоднији за ''изражајно'' свирање.

·        Основни низ је од d1-cis2. Oстали тонови добијају се предувавањем у октаву и дуодециму. Интонативно је обоа савршено чист и стабилан инструмент, па у оркестру даје камертон а1 за штимовање осталих инструмената.

# data[].attributes.headline
Техничко-изражајна средства

# data[].attributes.subject
Техничко-изражајна средства

# data[].attributes.body
·        У техничком смислу, мање је виртуозна од флауте и кларинета, мада је и даље покретљив инструмент, па лако изводи и лествичне низове и разложене акорде. Пошто је при свирању језичак у устима свирача, језик је ограничен у покретима, па је тешко добити двоструке и троструке ударе. Артикулација је, с друге стране, врло прецизна и изразита, као и фини мелодијски украси, нарочито трилер, који је изводљив на готово свим тоновима инструмента.

·        Обоа има умерено оштар и назалан (''носни'') звук  и изразито је мелодијски инструмент. Најчешће изводи теме пасторалног или сетног призвука или дочарава оријентални колорит.

# data[].attributes.headline
Енглески рог (C.i.)

# data[].attributes.subject
Енглески рог (C.i.)

# data[].attributes.body
·        Регистарска варијанта је енглески рог (ital. Corno inglese, skraćeno C.i.) је за квинту дубљи, а визуелно се разликује по крушкастом проширењу на крају цеви, док је метална цевчица на отвору дужа и повијена.

# data[].attributes.headline
За додатни рад: видео материјал (титл на енглеском

# data[].attributes.subject
За додатни рад: видео материјал (титл на енглеском

# data[].attributes.headline
Moцарт, Концерт за обоу и оркестар, С-dur

# data[].attributes.subject
Moцарт, Концерт за обоу и оркестар, С-dur

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
hr-Sinfonieorchester – Frankfurt Radio Symphony

# data[].attributes.attachment_link.title
Mozart: Oboenkonzert C-Dur KV 314 ∙ hr-Sinfonieorchester ∙ François Leleux ∙ Andrés Orozco-Estrada

# data[].attributes.headline
Мориконе, музика из филма ''Мисија'', Габријелова обоа

# data[].attributes.subject
Мориконе, музика из филма ''Мисија'', Габријелова обоа

# data[].attributes.attachment_link.title
Morricone – Gabriel's Oboe from The Mission, Maja Łagowska – oboe, conducted by Andrzej Kucybała

# data[].attributes.headline
Грађа и техника добијања тона

# data[].attributes.subject
Грађа и техника добијања тона

# data[].attributes.body
·        Фагот, и његова варијнта контрафагот, су највећи дрвени дувачки инструменти. Најсличнији је обои и има конично бушену цев и  двоструки тршчани језичак. Он је овде краћи, масивнији и шири (облик трапеза). Метална цевчицана улазу у инструмент је увијена у облику слова s. Главна цев фагота је дрвена (јавор), и дуга је 2,45m, али је пресавијена због практичних разлога (држања и свирања на инструменту). Због тога је излазни део цеви окренут навише.

# data[].attributes.headline
Израда и држање

# data[].attributes.subject
Израда и држање

# data[].attributes.body
·        Постоје два начина израде: немачки (шири, имају богатији и масивнији тон) и француски (ужи, погоднији за фина динамичка нијансирања).

·        Инструмент се држи дијагонално, испред тела и окачен је траком за врат свирача, тако да се користе свих 10 прстију.

# data[].attributes.headline
Тонски опсег 

# data[].attributes.subject
Тонски опсег 

# data[].attributes.body
·        На фаготу се врши троструко предувавање:  у октаву, дуодециму и супероктаву (две октаве изнад основног регистра, 4. аликвотни тон). Основни низ је од F-f, a укупан опсег је 1B (B контра)- es2(f2). За извођење мелодија је најподеснији средњи регистар.

# data[].attributes.headline
Техничко-изражајна средства

# data[].attributes.subject
Техничко-изражајна средства

# data[].attributes.body
·        С обзиром на дужину цеви, фагот је веома покретљив инструмент и лако се изводе пасажи, арпеђа и већи мелодијски скокови (обично у stacatto извођењу).

·        Фагот често имитира неке комичне и гротескне ефекте, али може да му буде поверена и племенита, мирна мелодија. Такође, тонови у надубљем регистру често изводе неке мрачне или трагичне теме.

·        По својој боји, фагот се јако лепо стапа са другим инструментима, а најчешће се комбинује и удваја деоницу виолончела, или се спаја са другим дрвеним дувачима, пре свега кларинетом.

# data[].attributes.headline
Контрафагот (Cfg)

# data[].attributes.subject
Контрафагот (Cfg)

# data[].attributes.body
Контрафагот, скраћено Cfg., по звуку најдубљи дрвени дувачки инструмент, регистарска варијанта фагота, са опсегом нижим за октаву, тако да досеже и доњу границу оркестарског звука уопште. Цев контрафагота је дуга близу 5 метара и зато је чак трипут пресавијена, а због велике тежине, инструмент има и ножицу на коју се ослања. Свирају га фаготисти, јер је технички сасвим сличан, почев од произвођења звука двоструким језичком од трске до прстомета. Међутим, звучност контрафагота је тврда и груба, а и покретљивост му је ограничена, тако да је солистички неупотребљив и само је користан чинилац оркестарског баса, слично гудачком контрабасу, са којим се често удружује, али за разлику од њега, не чини сталну бас и ритам пратњу мелодије, већ је чешће у служби ефекта и истицања.

# data[].attributes.headline
За додатни рад: видео материјал (титл на енглеском)

# data[].attributes.subject
За додатни рад: видео материјал (титл на енглеском)

# data[].attributes.headline
Моцарт, Кoнцерт за фагот и оркестар, B-dur

# data[].attributes.subject
Моцарт, Кoнцерт за фагот и оркестар, B-dur

# data[].attributes.attachment_link.title
Mozart - Konzert für Fagott und Orchester | Mathis Kaspar Stier | WDR Sinfonieorchester

# data[].attributes.headline
Бетовенов контрафагот , специјално дизајниран за ''V симфонију''

# data[].attributes.subject
Бетовенов контрафагот , специјално дизајниран за ''V симфонију''