# data[].attributes.headline
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.subject
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.body
הבוגר יפתח מוכנות, נכונות ומוטיבציה למפגש עם חברי קבוצות אחרות במסגרות החיים השונות (מגורים, תעסוקה, ועוד). זאת, תוך הכרה והתמודדות עם האתגרים הכרוכים בכך, לצד הבנת היתרונות שטמונים במרקם חיים מגוון.

# data[].attributes.headline
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.subject
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.body
הבוגר יהיה רגיש לאי שוויון חברתי ומבני,  ויהיה נכון לפעול באופן אקטיבי על מנת להפחית אי שוויון או עוולות בין קבוצתיים שמופנים כלפי חברי קבוצות חברתיות שונות.

# data[].attributes.headline
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.subject
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.body
הבוגר יפתח סובלנות לאחר ולשונה.  ובכך נראה הפחתה במידת הסטריאוטיפים, הדעות הקדומות והרגשות השליליים. וכן ירידה בהתנהגויות או אמירות פוגעניות, מדירות או מכלילות כלפי קבוצות אחרות.

# data[].attributes.headline
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.subject
יעד חינוכי במודל דמות הבוגר

# data[].attributes.body
הבוגר יחוש חלק אינטגרלי מהחברה הישראלית, תוך מתן כבוד ושימור זהויות פרטיקולאריות של תת קבוצות שונות בתוך החברה הישראלית

# data[].attributes.headline
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.subject
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.body
כיצד מגבירים מוטיבציה בקרב תלמידים למפגש עם קבוצות אחרות?

# data[].attributes.headline
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.subject
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.body
כיצד ניתן לעודד תלמידים לעסוק בסוגיות של אי שוויון, ולהיות נכונים לפעול לשינוי המצב הקיים?

# data[].attributes.headline
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.subject
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.body
כיצד ניתן להתמודד עם מתחים זהותיים בין קבוצות שונות של תלמידים בתוך בית הספר או מתח זהותי עם קבוצות אחרות מחוץ לבית הספר?

# data[].attributes.headline
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.subject
אתגר חינוכי מרכזי 

# data[].attributes.body
כיצד ניתן להפחית סטריאוטיפים והכללות שליליות על קבוצות אחרות?

# data[].attributes.headline
הגדרות שחשוב שתכירו ! 

# data[].attributes.subject
הגדרות שחשוב שתכירו ! 

# data[].attributes.body
זהות פרטיקולרית – זהות קבוצתית ייחודית - בתוך מרחב חברתי שבו מתקיימות מספר קבוצות, לכל קבוצה יש מאפיינים ייחודיים משלה. הזהות הפרטיקולרית היא חלק מהזהות שלי שמושפע מהחברות שלי בקבוצה קטנה ייחודית (למשל, הזהות החילונית, דתית, חרדית או ערבית).
זהות קולקטיבית – זהות קבוצתית משותפת – בתוך מרחב חברתי שבו מתקיימות מספר קבוצות, קיימות זהויות שמחברות את הקבוצות הללו ליחידה אחת או יותר (למשל הזהות הישראלית). הזהות הקולקטיבית היא החלק בזהות שלי שמחבר את הקבוצה הפרטיקולרית שלי לקבוצות אחרות במרחב בחברתי שלי, ומאפשר לנו לפעול להשגת מטרות משותפות.

# data[].attributes.headline
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.subject
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.body
רקוטגורזציה קבוצתית -  לעיתים קרובות מתחים בין קבוצות נשענים על תחושה של תלמידים מהקבוצות השונות של שייכות לשתי קבוצות פרטיקולריות נפרדות ששום דבר אינו מחבר ביניהן. עם זאת, הזהות הקבוצתית של כל אחד מאיתנו מורכבת ממספר רחב ומגוון של זהויות ובעוד שיש זהויות מסוימות שמפרידות בינינו לבין אנשים אחרים. לדוגמא ערבים ויהודים, חילונים ודתיים. יש זהויות אחרות (זהויות על) שמחברות בינינו. לדוגמא, זהות מקצועית של מורים  יכולה לחבר בין מורים מהמגזר החילוני והדתי, זהות אידאולוגית של טבעונים יכולה לחבר בין תלמידים מהקבוצה הערבית והיהודית, זהות רלוונטית נוספת היא הזהות הקולקטיבית הישראלית. ברקטגורזציה קבוצתית יש לסייע לתלמידים לזהות את זהויות העל  המחברות בין הקבוצות, להעמיק במאפייני הקבוצות האלו, במטרות המשותפות לכלל חברי הקבוצה ובתחושת האחדות שהשייכות אליהן מייצרת.

# data[].attributes.headline
הגדרות שחשוב שתכירו !

# data[].attributes.subject
הגדרות שחשוב שתכירו !

# data[].attributes.body
תפיסות מכלילות על קבוצות אחרות (הומוגניות של קבוצת החוץ) -  התפיסה שאנשים מקבוצות אחרות דומים מאוד זה לזה (ברמת הנראוּת, התכונות, העמדות וכולי). יכולה להוביל לתפיסות סטראוטיפיות משום שאם אני מאמין ש"כולם אותו דבר", התנהגות שלילית של אדם אחד מתוך הקבוצה הופכת בעייני למראית פני הקבוצה כולה.
סטריאוטיפים- תהליכי קטגוריזציה טבעיים מייצרים הכללות חיוביות או שליליות כלפי חברי קבוצות שלמות מתוך ידע מוקדם שצברנו- מהבית, מהתקשורת, מהחברה וכו'.
סטריאוטיפים שליליים על חברי קבוצות אחרות (לדוגמא תפיסה של כל חברי הקבוצה האחרת כבורים, פראים או כמי ששונא את הקבוצה שלי) יכולים להיות מזיקים במיוחד ולהוות חסם להתנהגות סובלנית ולייחס מכבד כלפי החברים בקבוצות אחרות.

# data[].attributes.headline
הגדרות שחשוב שתכירו !

# data[].attributes.subject
הגדרות שחשוב שתכירו !

# data[].attributes.body
1. פערים בין קבוצות:
קבוצה עתירת הכוח  – יחסית לקבוצה דלת הכוח יש לה יותר משאבים, היא שולטת בחלוקת המשאבים, מנהלת את הקבוצה דלת הכוח ומחליטה בעבורה.
קבוצה דלת הכוח - בעלת פחות משאבים; אינה שולטת בחלוקת המשאבים; מנוהלת בידי הקבוצה עתירת הכוח.

לא רואים את אי השוויון (עיוורון לפריבילגיה) - גם במקרים בהם אנחנו דוגלים בערך השוויון, לא תמיד נהיה מודעים או רגישים להפרות של ערך זה, בעיקר כשהפרות האלו קורות לקבוצות אחרות. לתופעה זו שורשים מבניים הקשורים לרצון לשמור הכח, ולכן היא רלוונטית באופן מיוחד עבור בקרבה חברים מקבוצות עתירות כוח. כמו כן, היא מהווה את אחד הגורמים המונעים מקבוצות להצטרף לקבוצות אחרות במאבק להנחלה של יחסים שוויוניים יותר.

# data[].attributes.headline
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.subject
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.body
1. הטרוגניות קבוצת החוץ -  בכדי להתמודד עם תפיסות הטרוגניות של קבוצות אחרות, יש להציג לתלמידים את המגוון שקיים בקבוצה האחרת, וכך לצמצם את נטייתם לראות את חברי הקבוצה כדומים זה לזה ("כולם אותו דבר"). לצורך כך יש להציג חברים שונים מהקבוצה האחרת שמבטאים באישיותם, מראם ותפיסותיהם את הגיוון הקיים בקבוצה.
העלאת תפיסה הטרוגנית של קבוצת החוץ נמצאה במחקרי מעבדה ושדה כמפחיתה סטראוטיפים, דעות קדומות, אפליה (הטיה לטובת קבוצת הפנים) ורצון למרחק חברתי.

2. סטריאוטיפים מנוגדים - בכדי לצמצם חשיבה סטראוטיפית ניתן להנכיח דוגמאות של חברי קבוצה הסותרים את הסטראוטיפ בהתנהגותם, מראם, תחומי העניין שלהם ועוד (לדוגמה הייטקיסטית חרדית, או מתאגרפת ערביה). מחקרים בנושא מראים שעל ידי דמיון, מפגש עם דמויות נוגדות סטראוטיפים או חשיבה אקטיבית על סטראוטיפים סותרים  – ניתן לצמצם סטראוטיפים שליליים קיימים. עם זאת חשוב לשים לב שיש לתת כמה וכמה דוגמאות בכדי שלא ליצר החרגה של אותו אדם מהקבוצה הכוללת.

# data[].attributes.headline
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.subject
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.body
1. סקרנות חברתית - חסם מרכזי בנכונות לקרבה ומפגש עם אוכלוסיות אחרות היא הסקרנות כלפיהן. עירור סקרנות כלפי הקבוצה האחרת יכולה להיעשות באמצעות חשיפה למידע חדש ומפתיע על הקבוצה, יצירת חיבורים לנושאים הרלוונטיים לתלמידים עצמם, ועידוד לתהליך עצמאי של למידה וחקירה, לדוגמא באמצעות הצגת מידע חלקי ומעורר הקורא לתלמידים לחזור ולחקור בסוגיה.
סוגי מפגשים:
2. מגע ישיר - מפגש בלתי אמצעי, פנים אל פנים, בין חברים מקבוצות שונות. למגע ישיר יתרונות רבים, ועם זאת האו דורש משאבים רבים (מקום, הסעת משתתפים, הנחיה), יצירת מוטיבציה מצד המשתתפים והתמודדות עם החסמים הרגשיים שעלולים להיות למשתתפים. בנוסף, כמו כל מפגש בין אנשים, מפגש פנים אל פנים עלול שלא לעלות יפה (במצבים מורכבים להוביל לתוקפנות ולסיום המפגש), והשליטה של מתכנני המפגש במהלכו היא מוגבלת.
3. מגע עקיף - כולל דרכים שונות ליצור ייצוג של מפגש עם חברי קבוצה אחרת או חשיפה שאינה ישירה לחברי הקבוצה (באמצעים טכנולוגיים, תקשורתיים, מחשבתיים או אחרים). מגע עקיף יכול להכין את המשתתפים למגע ישיר ובכך לשפר את סיכוייו להיות חיובי. בנוסף, מגע עקיף יכול לשמש כתחליף למגע ישיר, כאשר זה לא מתאפשר. מחקרים בפסיכולוגיה מצאו כי למגע עקיף תוצאות חיוביות הדומות לאלו של המגע הישיר (Gómez, Tropp & Fernández, 2011).

# data[].attributes.headline
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.subject
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.body
סטריאוטיפ מנוגד שבועי- מדיי שבוע  - יציג כל תלמיד דוג' אחת לקוחה מניסיונו האישי, כתבה בעיתון או מידע מרשתות חברתיות בה נחשף לסטריאוטיפ מנוגד וישתף את כל הכיתה- יגיד מה חשב תחילה, יפרט את הדמות.

הגברת תפיסה הטרוגנית באמצעות מערך שיעור "סליחה על השאלה" - "סליחה על השאלה" הוא פורמט טלוויזיוני שכל פרק בו עוסק בקבוצה חברתית אחרת (למשל – ערבים בחברה הישראלית, בעלי מוגבלויות, כבדי משקל ועוד) ומציג מגוון של דמויות מתוכה. השיעור המלווה לוקח את אחד הפרקים ומתאים לו מערך עיבוד המעמיק את המבט על הגיוון בקבוצה המוצגת בפרק.

ובבתי הספר של תו תקווה ישראלית:

פוסטר ומערך שיעור העוסק בסטראוטיפים סותרים - הצגת פוסטר שבו דמויות מארבעת השבטים בחברה הישראלית, אשר סיפוריהן מהווים סתירה של הסטראוטיפ כלפי אותה קבוצה (כמו חרדי שהינו אב שכול או אישה ערביה שהינה פרופסור באוניברסיטה וראש החוג לנוירוביולוגיה באוניברסיטת חיפה). לוח הקיר מלווה במערך עיבוד שמאפשר היכרות מעמיקה עם הדמויות וחקירה של תפיסות התלמידים את האופנים שבהם הסטראוטיפים נשברים בהיכרות עם הדמויות.

פוסטר המציג הטרוגניות של קבוצת החוץ -  פוסטרים שנתלו ברחבי בתי הספר המציגים הטרוגניות של החברה הערבית. בפוסטרים מוצגות דמויות מגוונות מהחברה ערבית. לצד כל דמות מוצג פרט מידע לגביה. פרטי המידע והתמונות חושפים את המגוון בתכונותיהם, תחביביהם, מראם ותפיסותיהם של המצולמים באופן שמגביר את התפיסה ההטרוגנית של הקבוצה ואת הדמיון של התלמידים אליהם.  יוזמה זו מתבססת על מחקר שהשתמש בהתערבות דומה שנעשתה בבתי ספר תיכוניים בצרפת (Er-rafiy, & Brauer, 2013).

# data[].attributes.headline
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.subject
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.body
אני גם וגם - עבודת חקר קבוצתית שתעסוק תחילה באיתור הזהוית הקבוצתיות הרבות שמהן מורכבת הזהות של כל תלמיד, ובשלב שני תעסוק בחיבורים בתוך הכיתה על בסיס זהויות קבוצתיות משותפות שונות. העלת המודעות לשייכות

להיות דתי וישראלי - לוח קיר
המקבץ חברים מקבוצות פרטיקולריות שונות ומדגים כיצד בא לידי ביטוי החיבור שלהם לזהויות פרטיקולריות נפרדות לצד חיבור לזהות משותפת אחת.

פאנל מתחברים מחדש - מהלך חינוכי הכולל פאנל עם דמויות משפיעות + מערך הכנה. במוקד הפאנל יעמדו זוגות של יזמים חברתיים שידגימו כיצד החיבור שלהם למטרה קבוצתית חברתית של קבוצת על משותפת סייע להם להתגבר על הבדלים הנובעים מהשוני בין קבוצות פרטיקולריות אליהן הם שייכים (לדוגמא, יוזמות של נשים חילוניות ודתיות למאבק באלימות נגד נשים)

# data[].attributes.headline
הסדנה הנוכחית היא יריית הפתיחה ! 

# data[].attributes.subject
הסדנה הנוכחית היא יריית הפתיחה ! 

# data[].attributes.body
ולכן חשוב לנו לצייד אתכם ב4 עקרונות חשובים לעבודה בחינוך לשותפות בבתי הספר שלכם:

1. לא על השיעור לבדו- חינוך לשותפות הוא מסע שמתחיל ברגע שתחליטו לקחת אותו בידיים וממשיך לכל החיים. המסע הוא תהליך והוא דורש הטמעה מתמשכת, חזרתית, ארוכת טווח ומשמעותית.

2. הסוד הוא באיזון- דיברנו רבות בסדנה על מתחים בין הרכיבים השונים. שימו לב כי כי אתם לא עובדים יותר מדיי על רכיב אחד ללא מתן משקל לרכיב שמצריך איזונים- למשל עבודה על סובלנות ללא התייחסות לאי שוויון.

3. אל תעשו לעצמכם חיים קלים- אפשר להתחיל בעיסוק בנושאים רגישים פחות, אך לאורך זמן יש גם לאתגר את התלמידים עם סוגיות מורכבות ומעוררות מחלוקת כדי לייצר תהליך משמעותי של שינוי קבלה ומודעות לכלל הקבוצות השונות בחברה הישראלית.

4. בנו צוות ! אתם לא לבד- כפי שתראו, האתגרים החינוכיים מורכבים וגם יש לבצע חשיבה מעמיקה על ההתאמה לבית הספר שלכם- מה מתאים? מה לפני מה? וכו'. בנו צוות חשיבה ורתמו אותו לערכים ולחשיבה על תכנית עבודה מותאמת בבית הספר.

בהצלחה!

# data[].attributes.headline
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.subject
מה עושים? התערבות מבוססת מחקר ליישום בבית הספר

# data[].attributes.body
1. לקיחת פרספקטיבה- כדי להתגבר על הקושי לראות את ההשפעות של אפליה כלפי קבוצות אחרות וניתן לסייע לתלמידים לראות את המצב מנקודת מבטם של החברים בקבוצות אלו. כלי פסיכולוגי זה מכונה לקיחת פרספקטיבה. כאשר אדם שם את עצמו בנעליו של האחר, הוא מדמה את מחשבותיו ורגשותיו של האחר. חוויה זו מייצרת תחושה אמפתית כלפיו, ומאפשרת להבין יותר טוב את צרכיו, תחושותיו, והמוטיבציה המניעה אותו. מחקרים מראים כי לקיחת פרספקטיבה יכולה לקדם מודעות לאפליה, והתנהגות אלטרואיסטית יותר כלפי חברי קבוצת החוץ (Batson, Early & Salvarani, 1997).

2. שיתוף פרספקטיבה - במידה והתלמידים משתייכים לקבוצה דלת כח, יהיה יעיל יותר לבצע 'שיתוף פרספקטיבה'. בשיתוף פרספקטיבה חברים בקבוצה דלת הכח מתבקשים לשתף (אדם אחר ששייך לקבוצה עתירת הכח) בחוויות שלהם ובתחושות שלהם על רקע האפליה שהם חווים. בשיתוף פרספקטיבה מיטבי קיים שלב נוסף בו החברים בקבוצת עתירת הכח משקפים לאדם ששיתף אותם בסיפורו את ששמעו באמצעות תרגיל של לקיחת פרספקטיבה. המחקר מראה כי פעולה זו מאפשרת העצמה של חבר הקבוצה דלת הכח ומייצרת תפיסות חיוביות יותר כלפי החברים בקבוצה עתירת הכח, מה שיכול לקדם שיתוף פעולה לשינוי המצב (Bruneau & Saxe, 2012) .

# data[].attributes.headline
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.subject
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.headline
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.subject
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.headline
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.subject
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.body
מערך שיעור - מודעות לאי שוויון - מערך שיעור שכזה חושף את התלמידים לקשיים והמצוקות מהם סובלים אחרים מקבוצות דלות כח. במסגרת המערך ניתן לבצע תרגיל של לקיחת פרספקטיבה במטרה להגביר את ההזדהות של התלמידים עם הסיפור המוצג. מערך שכזה רלוונטי לקבוצות עתירות כח אך ניתן לעשות בו שימוש גם בקרב קבוצות דלות כח שאותן רוצים לחשוף לעוולות מהן סובלות קבוצות אחרות שהם אינם מודעים להן. מערך שכזה יכול להסתיים בקריאה לפעולה אקטיבית בעולם במטרה להנחיל שינוי במצבה של הקבוצה דלת הכח.

אי שוויון שבועי- כל תלמיד לוקח סוגיה מזהה אי שוויון וצריך להציג אותה לכיתה עם שאלות מנחות לדיון (לבנות מערך עם דוגמאות)

ובבתי הספר של תו תקווה ישראלית:

מערך שיעור אימפרוביזציה עם שחקנים - תרגול של לקיחת פרספקטיבה של האחר באמצעות משחקי אימפרוביזציה עם שחקנים. במסגרת האימפרוביזציה התלמידים מתבקשים לשחק דמויות מקבוצות אחרות. הסיטואציות המשוחקות, מתייחסות לאירועים רלוונטיים לחיי התלמידים, אך הן מדגישות את הקשיים שחברי הקבוצה האחרת נתקלים בהם על רקע השייכות הקבוצתית שלהם והאפליה ממנה סובלת הקבוצה (סיטואציות לדוגמא: קשיים בקבלה לעבודה של בני נוער דתיים, חרדים, ערבים, בשל מנהגים ומסורות של הקבוצה).

# data[].attributes.headline
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.subject
איך זה בא לידי ביטוי בפרקטיקה?

# data[].attributes.body
קבוצה אחת ביום - מערך חודשי לעידוד סקרנות חברתית, שבו פעם ביום אחד מתלמידי הכיתה, חולק עם הכיתה מידע חדש ומפתיע שלמד על אחד הקבוצות בחברה.

מגע דרך גורם שלישי -  התבוננות באינטראקציה חיובית בין חבר הקבוצה שלנו לחבר בקבוצה האחרת. לדוגמא באמצעות קריאה או צפיה בסרט על חבר הקבוצה שלי שפגש חבר בקבוצה האחרת, או פאנל המציג שותפויות של חברים משתי הקבוצות. חשוב ללוות מהלכים אלו במערך הכנה או עיבוד שמפנה את הקשב לקשר בין המשתתפים.

מגע עקיף - מגע מורחב: עצם הידיעה שחבר אחר בקבוצה שלנו (שהינו חבר שלנו או בן משפחה) מיודד עם חבר מהקבוצה האחרת, עשויה להגביר את המוטיבציה לקיום מפגש ישיר בכך שהיא יוצרת תחושה שהמפגש הוא דבר נהוג ונורמטיבי. ניתן לעשות זאת במסגרת מערכי שיעור שבהם דנים על קשרים של הקרובים לנו לחברים בקבוצה האחרת או מטלת בית שעוסקת בנושאים אלו.

ובבתי הספר של תו תקווה ישראלית:

ממפגשי מגע ישיר בהם משתתפים תלמידים מעטים מבית הספר למגע מורחב עבור בית הספר כולו-  המפגש ישיר בין תלמידים מקבוצות שונות בחברה בדרך כלל משתתפים רק תלמידים מעטים מבית הספר, אך זו היא הזדמנות ליצירת מפגש מורחב עבור כל בית הספר. כחלק מתוכנית המפגשים, התלמידים שנפגשים עם הקבוצה האחרת נכנסים לכיתות האם שלהם בבית הספר ומעבירים שיעורים על המפגשים שקיימו עם חברי הקבוצה השניה. הם משיבים לשאלות תלמידי הכיתות בנוגע לחששות, ציפיות והפתעות שהיו להם בתוך המפגש.
בנוסף, הם מספרים על תכני המפגשים, הקשרים הבין-אישיים שנוצרו ועל השינויים התפיסתיים שעברו כתוצאה מהמפגש. לבסוף, משתתפי המפגשים מחברים את תלמידי כיתותיהם לפרויקט המשותף שעשו עם תלמידי הצד השני.

# data[].attributes.headline
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.subject
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.headline
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...

# data[].attributes.subject
לחצו על סימן ה+ כאן למטה והוסיפו רעיונות משלכם...