# data[].attributes.headline
Наша писанка

# data[].attributes.subject
Наша писанка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Пи́санка - український різновид великодніх яєць; яйце, декороване традиційними символами, які пишуться за допомогою воску й барвників.

Розпис яєць поширений у багатьох народів світу. Писанка, як і яйце взагалі, символізує початок, народження життя. З писанками і фарбованими яйцями ( крашанками) пов'язано безліч легенд, повір'їв, переказів, звичаїв, традицій, обрядів, які виникли ще в язичницьку добу, видозмінювалися, а з прийняттям християнства набули нової якості - пов'язаної з дійством освячення паски під час найголовнішого християнського свята - Великодня, та символізму воскресіння Христа з майбутнім воскресінням померлих людей. Звідси і їхня узагальнена назва - "великодні яйця".

Предки сучасних слов'ян називали розписані яєчка "красними яєчками". Давніми художниками для декорування писанок використовувались саморобні фарби, які виготовлялись з кори та плодів дерев, трав і квітів. Сучасні писанки можуть створюватися в різноманітних техніках, зокрема з використанням синтетичних барвників.

На теренах України культові яйця знайдені в похованнях скіфів, у Східному Криму (IV ст. до н. е.). Найраніші знайдені писанки на території Київської Русі датуються XI-XIII ст. Вони були глиняними моделями яєць, декорованими поливами. Ці писанки були порожнисті та використовувалися як брязальця. Аналогічні вироби знайдено на території Польщі та Скандинавії. Всього знайдено понад 100 таких керамічних писанок, які за особливостями оздоблення поділяються на південні (київські) та північні (новгородські). Південні покриті жовтою, зеленкуватою, рідше брунатною поливою на буро-коричневому, зеленому, рідше жовтому тлі. Північні - буро-чорні з металевим полиском і жовтим або зеленим узором. Найбільше керамічних писанок виявлено в жіночих похованнях Середнього Подніпров'я. Подібні брязкальця - поширений предмет, призначений відганяти звуком злі сили. Розписаних культових пташиних яєць часів Русі не знайдено, проте вони виготовлялися на території Польщі (м. Ополє) в X ст. Можливо, що традиція фарбувати пташині яйця була принесена на Русь пізніше.

Знахідки давніх писанок пов'язані зі звичаями закопувати яйця на ниві задля врожаю, чи класти їх у поховання з метою вшанувати батьків і дідів, або отримати від них заступництво. З часом писанки стали виключно великоднім атрибутом, який, послаблюючи первісне релігійне значення, зберіг естетичне. Природні фарби не дуже тривкі, тому з часом вицвітають. Проте про забарвлення древніх писанок відомо завдяки тому, що в порах шкаралупи зберігається початковий колір. Писанка вважається найпродуктивнішим видом українського мистецтва XIX ст., оскільки розписані яйця масово виготовлялися на кожен Великдень.

Оскільки писанка в Україні тісно пов'язана з релігійними обрядами, в радянський період писанкарство тривалий час висвітлювалося як зникла традиція; писанки виставлялися як музейні експонати давнини. Натомість виготовлялися сувенірні дерев'яні писанки. У центральних і східних областях України це ледь не призвело до знищення народного писанкарства. У час, коли в Україні традиція була під загрозою знищення, писанка розвивалася українською діаспорою в Канаді і США. Видавалися фотоальбоми, випускалися поштові марки, під впливом активної пропаганди писанкарства з боку українських емігрантів цим мистецтвом захопилися також американці не українського походження.

Інтерес до виготовлення писанок, як і до інших народних традицій, відновився за десятиліття незалежності. У 1992 році відбувся Міжнародний з'їзд писанкарів, було видано методичні посібники.

В серпні 2013 року у центрі Львова було знайдено 500-літню писанку, виконану на шкаралупі яйця. У вересні того ж року під час розкопок на березі Хрінницького водосховища було знайдено глиняну писанку-брязкальце, виготовлену 950 років тому.

Яйце - всесвітньо поширений символ зародження життя. В міфологіях багатьох народів саме з яйця виникає світ. Також яйце часто символізує переродження, воскресіння, оскільки з нього - яке виглядає неживим, зрештою виходить жива істота.

Червоний - радість, любов до ближнього;

Помаранчевий - сила, гостинність;

Жовтий - небесний вогонь, сонце, місяць, зорі, врожай;

Зелений - рослини, весна, надія;

Блакитний - небо, вода, дощ, здоров'я, добрі побажання;

Фіолетовий - віра;

Коричневий - земля;

Чорний - вічність, вшанування предків;

Білий - чистота.

Поширені символи на писанках:

Олень - влада, визнання;

Крапки - сльози Діви Марії;

Баран - багатство;

Замкнена стрічка - невпинність життя;

Трикутник - Божа Трійця;

Грабельки - процвітання;

Риба - християнство (акронім Ίχθύς, риба - перший символ християнства);

Півень - родючість;

Сітки - послідовники Христа (зокрема Петро та Андрій, яких Христос зустрів, коли ті рибалили);

Метелик - воскресіння;

Злаки - добре здоров'я;

Ружа - любов;

Драбина - віряни;

Вічнозелене дерево - молодість.

"Яйце птаха взагалі, - писав Сергій Килимник, - це зародень життя, символ бога сонця; воно в давнину символізувало - добро, радість, щастя, любов, достаток, успіх, прихилення добрих сил, захист людини від лихих сил ".

Більшість українських писанок мають симетричний поділ надвоє, начетверо і т. д. за меридіанними та паралельними лініями. Поділ навскоси рідкісний. На Київщині малюнок крупний, такий самий на Тернопільщині, Закарпатті. А на писанках Гуцульщини - дрібний.

Із запровадженням християнства змінюється поступово і символіка писанки. Вона стала символом радості і віри у Воскресіння Ісуса Христа як символу всепрощення.

У народній медицині ними "викачували" хвороби. Свячені писанки закопували у землю (на високий врожай), клали у домовину, у ясла для худоби. Лушпиння із писанки кидали "на щастя" на дах оселі та ін.

На писанках також зображають сучасні символи, меми та написи. З початком повномасштабного вторгнення Росії 2022 року зображення набули патріотичного змісту. Зустрічаються тризубці, півник васильківської майоліки, тракторці (що тягнуть бронетехніку), написи "Ой у лузі", "За волю України", "Вірю в ЗСУ" тощо. Тренд на писанки також поширився на іноземних дизайнерів, що створюють такі писанки з переосмисленням їхньої символіки.

Українська писанка є різновидом декоративно-ужиткового мистецтва. Для виготовлення писанок в цілому придатні будь-які сирі пташині яйця, але здебільшого використовуються яйця домашніх птахів: курячі, гусині, індичі. Також для цього придатні яйця африканських страусів та ему. Найчастіше використовуються курячі, оскільки саме ці яйця мають зручний розмір та однотонне забарвлення.

Перед початком розпису яйце можна просвітити перед яскравим джерелом світла, щоб виявити приховані тріщини чи потовщення. Майбутня писанка очищується шматком тканини та водою чи розчином води й оцету. Потім рідкий вміст яйця можна видути крізь пробиті з обох кінців маленькі отвори: повітря вдувається в один отвір, виштовхуючи білок і жовток з іншого боку. Як правило видуваються виставкові писанки, які не передбачається потім розбивати. Якщо на довго лишити вміст такої писанки, він з часом розкладається, поширюючи сморід.

Часто на яйце спершу наноситься олівцем розмітка візерунку, а сам візерунок виконується розплавленим натуральним бджолиним воском. Для розпису яєць використовується писачок - невеличка дерев'яна паличка, на якій тим чи іншим способом закріплюється невеликий резервуар для розплавленого воску з кінчиком для малювання, діаметр якого відповідає обраній техніці розпису та розміру деталей. Віск кладуть у невелику керамічну посудину. Посудину з воском ставлять до вогню в печі чи на розсіювач тепла на невеликий вогонь газової плити. Віск повинен бути гарячим, але не доведеним до кипіння.

Коли малюнок воском завершено, яйце кладеться в посудину з барвником. Найпоширеніший традиційний барвник отримується з сухого лушпиння цибулі, яке вариться в воді. За сучасності також використовуються анілінові барвники для тканин, оскільки вони добре тримаються на шкаралупі, на відміну від багатьох харчових барвників. Порошкоподібний барвник висипається в воду, куди потім на кілька хвилин кладеться яйце, після чого просушується.

Під воском тимчасово приховується натуральне забарвлення яйця чи нанесена барва. Щоб отримати двоколірну писанку, достатньо один раз нанести та зняти віск. Три- й більш колірні потребують кількаразового послідовного нанесення воску та фарбування на різних ділянках. Щоб зняти віск, писанка кладеться в теплу воду чи тримається поблизу вогню, завдяки чому віск розтає і витирається тканиною. Якщо писанка призначена в їжу, то віск усувається в процесі варіння яйця в посудині з цибулевим лушпинням чи іншим барвником. Наостанок писанку можна покрити лаком.

Вийшов з широко вжитку, але відомий завдяки фольклористам, інший народний народний спосіб виготовлення писанок. Він полягає в тому, що яйце цілком покривається воском, а потім будь-яким інструментом з гострим кінцем віск зішкрібається, оголюючи ділянки шкаралупи, які потім зафарбовуються. Потім яйце знову покривається воском і оголюються інші ділянки. Процес повторюється, поки візерунок не буде завершено.

Для практикування в писанкарстві чи для виготовлення сувенірів використовуються дерев'яні яйця, вирізьблені з явора, берези, груші, бука та інших порід дерева.

Фарби, які використовуються для забарвлення писанок, можуть бути як природного, так і синтетичного походження. Наприклад, жовтий колір виготовляли з кори яблуні-дички, яку відварювали і настоювали. Таку фарбу називали "яблінкою", або "жовтилом". Жовтий колір можна отримати також з гречаної соломи, а з гречаної полови - бурий. Зелений колір добували з полови конопляного насіння. Чорний колір діставали з лушпиння соняшника. Брунатний - з лушпиння цибулі або з настою дубової кори, а також з кори вільхи. Червоний - з настою звіробою. Але вже ближче до наших часів червону фарбу виготовляли з червоного або сандалового дерева, яке привозили з Бразилії українські емігранти. Трісочки цього дерева запарювали з гарячою водою і отримували гарну червону фарбу, яку називали "бразолія". До природних барвників для кращого зафарбовування обов'язково додавали галун, тому в деяких місцевостях України писанки називали галунками. Алюмінієвий галун не змінює колір фарби, лише робить його яскравішим, а залізний галун дає темні кольори. Наприклад, квітучі пагони дроку красильного з алюмінієвим галуном дають жовтий колір, а із залізним - коричневий. Кора вільхи дає відповідно червоно-коричневий і чорний кольори. Фарбовані у таких барвниках писанки не боялися світла і мали гарні ніжні відтінки.

Існує чотири види розписаних яєць - крапанка, дряпанка, крашанка та писанка. Кожен із цих видів має свою систему розпису.

Основою для деяких є крашанки (галунки). Для виготовлення крашанок використовують круто зварене в лушпинні цибулі яйце, яке після цього набуває жовто-коричневого кольору різної інтенсивності. Іноді до них прив'язують листочки петрушки, які залишають на шкаралупі світлі відбитки.

Для виготовлення крапанки, зачерпнувши писачком віск, закрапують ним лише місця, що повинні залишитися незафарбованими. Після цього яйце занурюють у найсвітлішу фарбу, найчастіше рожеву. Після висихання фарби поверхню яйця вкривають восковими цятками, які потім залишаться жовтими. Якщо треба залишити зелені цятки, то вмочивши сірник у зеленку, малюють зелені цятки, які покривають воском. Потім яйце занурюється у червоний барвник. На червоній фарбі закапують воском ті місця, які мають залишитися червоними. Насамкінець загальне тло забарвлюють якоюсь темною фарбою, частіше вишневою. Після цього яйце кладуть у не дуже гарячу духовку чи піч або нагрівають над свічкою. Після того, як віск розм'якає, його обережно витирають м'якою тканиною.

За відсутності писачка чи всіх фарб, можна зробити дряпанку. Для цього вибирають яйце темного кольору і зафарбовують темним барвником. Олівцем наносять орнамент. Після цього гострим предметом (голкою, шилом чи цвяхом) продряпують намальований орнамент.

Писанку за всіх часів дарували на знак перемир'я, побажання здоров'я, краси, сили, врожаю. Застосовували як запобіжний засіб від стихійного лиха, пожежі, грому, для лікування різних хвороб, від переляку, наговору. Писанку качали по зелу й закопували в землю на ниві, щоб хліб колосився і не поліг. Їх підкладали під вулик, щоб роїлися бджоли.

За українським народним повір'ям, шкаралупу від великодніх яєць належить викидати у воду. Рівно через рік шкаралупки допливуть в країну благочесних христян рахманів, які не вміють лічити час і дізнаються коли святкувати Великдень тільки за цими шкарлупками.

У канадському місті Веґревілі, провінції Альберта, велику частину населення якого становлять канадські українці, за проектом художника Павла Цимбалюка створено дванадцятиметровий пам'ятник українській писанці, що за розміром дорівнює триповерховому будинкові. Пасхальне яйце з алюмінію створене в 1974 році. Щороку в липні у цьому містечку відбувається Український фестиваль писанки.

Єдиний у світі музей писанки збудовано в місті Коломия. Частиною музею є пам'ятник писанці, висота якого сягає 13,5 метрів.

Найбільшим монументом у вигляді писанки планувалася оглядова вежа "Писанка над Львовом" заввишки 40-50 м, котру пропонувалося спорудити на Замковій горі. Проєкт, вперше представлений у 2006 році, так і лишився нездійсненим.

Найдавніші українські писанки, які вдалося зберегти до нашого часу, знаходяться у колекції Національного музею українського народного декоративного мистецтва. Частина з них представлена в експозиції.

Також в Україні знаходиться пам'ятний знак українській писанці в с. Доброгостів Львівської області.

16 квітня 2009 року Національний банк України ввів у обіг дві пам'ятні монети "Українська писанка" номіналом 20 гривень зі срібла та "Українська писанка" номіналом 5 гривень із нейзильберу.

Королівський монетний двір Канади презентував випуск 20 лютого 2016 року одноунцієвої срібної монети "Традиційна українська писанка". Це стане першим досвідом використання канадським монетним двором яйцеподібної форми при створенні монет. Ескізи для цієї яскравої монети розробила канадська художниця українського походження Енн Мораш.

У Львові:

"Фестиваль писанок" у Львові - це родинний захід, що прославляє тисячолітні традиції святкування найсвітлішого свята у християнському світі. Головною ідеєю Фестивалю є популяризація великодніх традицій та прикрашання міста Лева за допомогою невід'ємного символу Великодня - Писанки. Організатор: компанія з організації подій "Дік-Арт". Як зазначив директор фестивалю Андрій Сидор:

Проводячи цей Фестиваль ми прагнемо наповнити Львів передвеликоднім настроєм, щоб по цілому місту можна було побачити символ Великодня - писанку

ІІІ фестиваль писанок у Львові відбувся з 6 квітня по 6 травня 2013 р. У цей період увесь Львів перетворився на "Музей Писанки" просто неба, де з різних матеріалів створювалися та оздоблювалися писанки. Протягом Фестивалю учасники виготовили писанки з шоколаду, повітряних кульок, дерева, квітів та багатьох інших цікавих та неочікуваних матеріалів. Все це розмаїття було встановлено на вулицях і у закладах Львова.

Таким чином, об'єднавшись, усі учасники фестивалю на період святкування одного з найбільших християнських свят створили новий оригінальний "Великодній писанковий туристичний маршрут". Також під час фестивалю відбувся майстер-клас з розфарбовування писанок. Писанка - це один з найкращих старовинних символів України, маленьке диво, яке кожен може зробити сам!

В Ужгороді:

"Воскресни, писанко!" - обласний фестиваль-конкурс в Ужгороді. Відбувається напередодні Великодня.

1. ↑ Дванадцять місяців 1994: Настільна книга-календар Для молодшого шкільного віку / Авт.-упоряд. Скуратівський В. Т.; Ілюстрації Козіної І. П., Мягкової О. В., Павлюк С. І. - К.: Веселка, 1993. - 192 с. ISBN 5-301-01434-X

2. ↑ Смолій, Ю. (2009). Писанкарство. Історія декоративного мистецтва України : у 5 т 3. Київ: ІМФЕ ім. М. Т. Рильського НАН України. с. 193-203.

3. Українськими археологами у центрі Львова знайдено 500-літню писанку - прес-служба НАН України

4. Унікальну 500-літню писанку на гусячому яйці знайшли у Львові - на сайті Рукотвори

5. Валентина Одарченко (11.09.2013). На Рівненщині знайшли писанку, якій 950 років. Радіо Свобода.

6. У Рівненському музеї показали писанку, якій вже 950 років. Регіональний портал "Рівне". 29.04.2014.

7. Килимник С. Український рік... - Кн.2. - С.176

8. Ігнатенко, Ірина (2016). Народна медицина і магія українців. Харків: Книжковий Клуб "Клуб Сімейного Дозвілля".

9. "Вірю в ЗСУ". У Вінниці запрошують створити писанки для наших військових - 20 хвилин. vn.20minut.ua (укр.).

10. Шевчук, Катерина (25 квітня 2022). На аукціоні у Хмельницькому продали поштову марку. Суспільне | Новини (укр.).

11. Світ у писанках Тараса Городецького : Мистецьке видання / Упорядник Віра Манько. - Львів : Свічадо, 2009. - З творчої майстерні. - С. 103-105. - 128 с. - ISBN 978-966-395-274-1.

12. Крашанки зафарбовані в один колір: жовтий, червоний, зелений, синій, фіолетовий. Їх вживали до їжі, коли розговлялися на Великдень, і використовували у великодніх забавах.

13. Рахмани // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. Т. 6, кн. XII : Літери По - Риз. Буенос-Айрес: Адміністратура УАПЦ в Аргентині. 1963. с. 1562.

14. У рамках Фестивалю Писанок було виготовлено 2500 різноманітних писанок

15. Офіційний сайт культури і туризму у Львові. Архів оригіналу за 22 грудня 2012.

Сумцов Н. Ф. Писанки: изд. ред. журн. "Киевская Старина". - К. : Тип. Г. Т. Корчак-Новицкого, 1891. - 49 с.

Писанки и крашанки (Съ приложеніемъ таблицъ) // Этнографическое обозрѣніе / Янчук Н. А. (ред.). - М., 1899. - № 1-2. - С. 405-408. (рос. дореф.)

Щербаківський В. Основні елементи орнаментації українських писанок і їхнє походження. (Студія.) // Праці Українського Історічно-Філолоґічного Товариства в Празі. Рік перший (1923-1924). Том 1. / Українське історично-філологічне товариство (Прага). - Прага: Вид. Укр. іст.-філол. тов-ва в Празі. Друк державної друкарні в Празі, 1926. - С. 117-147.

Біняшевський Е. Українські писанки: Вступна стаття, акварелі та упорядкування Ераста Біняшевського. - К.: Мистецтво, 1968. - 102 с.

Кульжинский С. К. Описание коллекции народных писанок: на основе собр. Лубен. музея Е. Н. Скаржинской / С. К. Кульжинский. - Репр. изд 1889 г. - Х. : Сага, 2011. - 8, 176, XLV с. разд. паг. : ил., табл. - ISBN 978-617-575-001-8.

Дорошенко Г. Секрети писанкарства. - Івано-Франківськ, 2009. - 20 с. - 10 000 прим.

Фестиваль писанок у Львові

Як написати писанку. Фото та схеми

Манько, Віра. Українська народна писанка : науково-популярне видання. - вид. друге, доповнене. - Л. : Свічадо, 2008. - 41 с., 38 с. іл. - ISBN 978-966-8744-10-5.

Малиніна, А. О. Великодній сувенір. Українська народна писанка : Навчально-методичний посібник / А. О. Малиніна, І. О. Малиніна, О. Ю. Гріднєва. - Х. : Скорпіон, 2005. - 32 с., 16 с. іл. - ISBN 966-7504-68-9.

Федорук, Олександр. Писанки // Українці : Історико-етнографічна монографія / Олександр Федорук, Микола Моздир ; наук. ред. Анатолія Пономарьова. - Опішне : Українське Народознавство, 1999. - Кн. 2. - С. 214-216. - 544 с. - ISBN ISBN 966-7322-05-X.

Про що розкаже писанка Українська правда. Життя 22.04.2011

Гайдай Л. Історія України в особах, термінах, назвах і поняттях. - Луцьк: Вежа, 2000.

Потапенко О., Кузьменко В. Шкільний словник з українознавства. - К., 1995.

Словник символів, Потапенко О. І., Дмитренко М. К., Потапенко Г. І. та ін., 1997.

Музиченко Ярослава Тисячоліття на писанці. Писанкарка Віра Манько вивчає, яким бачили світ наші предки, і мріє всі українські писанки вмістити в комп'ютер // "Україна Молода" № 070 за 16 квітня 2009 року.

Безконечник // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. - Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. - Буенос-Айрес, 1957. - Т. 1, кн. I : Літери А - Б. - С. 80. - 1000 екз.

Писанка // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. - Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. - Буенос-Айрес, 1963. - Т. 6, кн. XI : Літери Пере - По. - С. 1366-1367. - 1000 екз.

Писанка // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. - Київ : ВЦ "Академія", 2007. - Т. 2 : М - Я. - С. 211-212.

Майстер-клас: нестандартна писанка

Писанки на перепелиних яйцях

Лемківські писанки

Галина Галян. Історія української писанки. // Свобода, 30 березня 2012 р., с. 6, 22.

Як самостійно виготовити писачок (фото, відео)

Опис монети НБУ "Українська писанка" зі срібла

Опис монети НБУ "Українська писанка" із нейзильберу

"Традиційна українська писанка". Королівський монетний двір Канади

Смолій, Ю. Писанкарство / Ю. Смолій: Київ, 2009. // Історія декоративного мистецтва України: у 5 т., 2007. - Т. 3 : ІМФЕ ім. М. Т. Рильського НАН України.

Степовик, Д. Писанки Олени Вінтоняк-Гриценко / Д. Степовик // Народна творчість та етнографія. - 1992. - № 3. - С. 46-49.

Латанський, С. На Хортиці - писанка / С. Латанський // Українська культура. - 2008. - № 3. - С. 7.

Підлужна, Алла. Сила писанки / Алла Підлужна // Українська культура. - 2008. - № 3. - С. 6.

Яйце світове: Київ, 2011 (НБУ ім. Ярослава Мудрого). // Українська міфологія та культурна спадщина: міф. уявлення, вірування, обряди, легенди та їхні відлуння у фольклорі і пізніших звичаях українців, братів-слов'ян та ін. народів / авт. Олексій Кононенко, 2011. - С. 28 : Фоліо.

Адруг А. К. Писанки Чернігівщини: історія і сучасність / Атолій Адруг ; відп. ред. О. Б. Коваленко. - Чернігів: Упр. у справах преси та інформації: Чернігів. обереги, 2005. - 58 с. : іл. - (Рідні джерела).

Описание коллекции народных писанок. Вып. 1 / сост. С. К. Кулжинский ; Лубен. музей Е. Н. Скаржинской, Этногр. отд. - М. : Поставщик Высочайшего Двора Т-во Скоропечатни А. А. Левенсон, 1899. - 176, 2 с., XLV л. : ил., табл.

How panting wooden eggs. Як малювати писанки (збірка відео з прикладами виконання).

# data[].attributes.attachment_link.title
Писанка - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Пи́санка - український різновид великодніх яєць; яйце, декороване традиційними символами, які пишуться за допомогою воску й барвників. Розпис яєць поширений у багатьох народів світу. Писанка, як і яйце взагалі, символізує початок, народження життя.

# data[].attributes.headline
Матвієнко Лілія

# data[].attributes.body
Матвієнко Лілія

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Коллекция Рецептов

# data[].attributes.attachment_link.title
Как покрасить яйца на Пасху - 2 интересных способа! – Коллекция Рецептов

# data[].attributes.attachment_link.title
Писанка своїми руками: майстер-клас від майстрині

# data[].attributes.headline
Дмитро Сологуб

# data[].attributes.subject
Дмитро Сологуб

# data[].attributes.body
Писанка

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дитяча петриківка

# data[].attributes.attachment_link.title
Розписуємо писанку

# data[].attributes.headline
Як можна розписати п

# data[].attributes.body
Як можна розписати писанку
Лук'янчук Олександра

# data[].attributes.headline
Приндюк Максим

# data[].attributes.subject
Приндюк Максим

# data[].attributes.body
писанка своїми руками. Майстер клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Писанка своїми руками: майстер-клас від майстрині

# data[].attributes.headline
Прохацька Анна

# data[].attributes.subject
Прохацька Анна

# data[].attributes.body
Майстер-клас формення писанки в стилі декупаж.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Мельничук

# data[].attributes.attachment_link.title
Великодні писанки - простий декупаж і мінімум матеріалів!

# data[].attributes.headline
Робота Гордійчука Бо

# data[].attributes.body
Робота Гордійчука Богдана

# data[].attributes.headline
Стельмах Руслан

# data[].attributes.body
Стельмах Руслан

# data[].attributes.headline
Стельмах Руслан

# data[].attributes.body
Стельмах Руслан

# data[].attributes.body
Писанка

# data[].attributes.headline
Микульська Дарина  

# data[].attributes.subject
Микульська Дарина  

# data[].attributes.body
Орнаменти. Великодня писанка.

# data[].attributes.headline
Робота Петрівського Антона

# data[].attributes.subject
Робота Петрівського Антона

# data[].attributes.body
Цікаве про писанкарство

Чисте гладкофарбоване або оздоблене візерунками яйце набуло символічного релігійно-обрядового значення ще задовго до християнства. У багатьох народів збереглися перекази, в яких яйце виступає джерелом життя, світла і тепла, навіть зародком усього Всесвіту. Існують також численні варіанти легенд, які пояснюють побутування писанок під час Великодніх свят, пов'язують виникнення традицій писанкарства з євангельськими подіями (страстями Христа) тощо.

Зважаючи на фізичні особливості шкаралупи яйця, середньовічні писанки до наших днів не збереглися. Однак масове розписування яєць в Україні існувало протягом століть. У XIX ст. писанкарство у різних художніх варіантах побутувало на всій території України, про що свідчать давні колекції українських писанок у музеях Києва, Лубен, Львова, Кракова, Варшави, Брно та ін.

Найдавніші писанки зберігаються у фондах Музею етнографії та художнього промислу Інституту народознавства НАН України і походять зі сіл Острів (1882 р., Львівщина), Слобідка (1891 р., Поділля) та ін.

# data[].attributes.headline
Микульська Дарина 

# data[].attributes.subject
Микульська Дарина 

# data[].attributes.body
Майстер-клас із написання української традиційної писанки.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розписати писанку. Пасхальное яйцо. Великдень. Пасха

# data[].attributes.headline
Писанка восковими олівцями

# data[].attributes.subject
Писанка восковими олівцями

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Творчість вдома

# data[].attributes.attachment_link.title
Писанка без писачка, техніка воскові олівці