# data[].attributes.body
Borger fremlæggelse om Jan Otto Schrøder.
Jeg vil tage udgangspunkt i en borger der har fået svamp i lysken.  Der smøres med brentacort i lysken og på scrotum (pungen) hverdag.
Svamp i lysken kaldes tinea cruris og skyldes en infektion i huden og eventuelt på pungen med hudsvampe (dermatofytter). Svampe elsker fugtige og varme omgivelser og ses hyppigere hos mænd. Lyskesvamp er smitsom og smitter gennem direkte kontakt og indirekte kontakt via eksempel håndklæder.
Svampen visser sig som et ofte ganske stort, rødbrunt skællende område i lysken. Randzonen af udslæt står skarpt mod den omgivende raske hud. Der er ofte svie og klør i området.
Hvad skal jeg gøre for at hjælpe borger af med svampen? Jeg vil opretholde en god hygiejne ved at vaske området dagligt og altid have værnemidler på for ikke at sprede svampen og for ikke at smitte mig selv. Jeg ville tørre grundigt efter ved at duppe huden tør. Så vil jeg smøre brentacort på og skifte tøj dagligt, især undertøj.
Jeg ville inddrage borgeren i processen og ud fra faglig viden, fortælle hvorfor det er vigtigt, at jeg gør som jeg gør og hvis borger får sygdom indsigt kan han også bedre selv hjælpe til selv.
Det vigtigste arbejdsredskab er dine hænder. Det betyder også, at dine hænder kommer i kontakt med meget snavs og andre urenheder (bakterier). Det absolut vigtigste i en god hygiejne er derfor rene hænder, og at du arbejder systematisk fra det rene område og mod det mest urene.
Dine hænder skal være velplejede. Det vil sige, du og skal have korte negle, og du skal ikke have hård hud, og du skal ikke have neglelak eller andre negledekorationer. Du må ikke bære smykker/ringe, det skyldes, at der kan side rigtig meget snavs, som man ikke kan se. Det varme og fugtige miljø under smykkerne er den perfekte grobund for bakterier og svampe.
Håndvask: Du skal altid vaske hænder når:
Du kommer ind til en ny borger, inden du arbejder med mad og drikke, efter du har arbejdet med mad og drikke. Når du har været på toilettet og når du har hjulpet med toiletbesøg.
Håndsprit: er ofte 70% ethanol og tilsat glycerol. Det høje indhold ag sprit gør, at væsken fordamper hurtigt, og glycerol forbygger udtørring.
Håndvask: en god håndvask tager 1-2 min. Vask med sæbe i mindst 15 sek. Vask grundigt og begræns udtørring af din hud. Dyb tør frem for at gnide. Luk vandhanen med papir.
Borger har fået apopleksi og har efterfølgende fået afasi. Afasi skyldes særlige vanskeligheder med at kommunikere, fordi de har en skade i de områder i hjernen, som har med sproget at gøre. Nogle borgere har flere forskellige vanskeligheder. Det kan fx være at tale fordi de har lammelser i ansigtet, tunge eller svælg. Afasi er forskelligt fra person til person. Før du kommer hos borgeren første, skal du derfor søge oplysninger om, hvordan hans afasi viser sig.

# data[].attributes.body
Borgerfremlæggelse case: Sygeplejepprocessen.
Problemstilling: Borgerens aff. Er lidt hård og det generer hende. Hun synes også det svier og klør under mavefolden.
Mine observationer/dataindsamling:
Livshistorien vil jeg læse i hendes jounal også ville jeg spørger ind til hendes interesser, i mødet med Anne. Anne er glad for blomster og savner hendes kolonihave. Borger får hjælp til støttestrømper men klare resten selv. Anne skal motiveres til at mestre hendes problemstillinger og til at få en bedre livskvalitet ved at være aktiv deltager i eget liv.
Analyse af data: hos borgeren er, at jeg vil tjekke borger under brystet for at kunne finde en hurtig effektiv løsning inden jeg vil kontakte lægen. Det lyder på hendes symptomer, at hun har intertrigo. Det er en irritationstilstand i huden, som opstår på grund af fugtdannelse, der hvor hud ligger mod hud. Jeg vil vaske og duppe tør og efterfølgende bruge baarier creme. Obs smitterisiko.
Hendes aff. Er hård og det kan skyldes mange grundlag. Jeg vil spørger Anne om hun får nok at drikke og om hun får bevæget sig, i løbet af dagen. Det lyder på symptomerne, at hun er obstiperet. De peristaltiske bevægelser i tarmsystemet bliver bedre, ved at være fysisk aktiv og få nok væske. Jeg vil snakke med min vejleder om, hun mener der er behov for evt. væske skema eller aff. skema. Jeg ville også spørger om ikke det ville være en god ide at opstarte movicol behandling med det samme.
Mål med borgeren: At holde rødmen under brystet vedlige efter vores vejledning og kontakte læge. Drikke mere væske og være mere aktiv, kunne måske deltage i dagcenter for os at få udfyldt de sociale behov. Kan man finde i insatskatalog. Borger kan vurderes til vejledning og støtte i skærmbesøg, hvis borger har besvær med udførelsen af opgaverne. Det godt at bevare borgeres ressourcer længst muligt.
Når jeg kommer ind til borgeren vil jeg som det første tænke over mit nonverbale sprog. Nonverbal kommunikation fortæller noget om, hvordan det, vi siger, skal forstås. Det jeg ville tænke over i dette tilfælde med min borger er, at jeg vil have et glad ansigtsudtryk (mimik) og jeg vil have øjenkontakt og et roligt tonefald så borgeren oplever jeg er interesseret.
De indtryk, vi giver andre, når vi er sammen med dem og taler med dem, kommer fra vores indstilling. Det er vigtigt at vi tænker over hvilke signaler vi giver andre.
Når vi lytter til en anden med interesse, så kan det ses, høres og opleves af den anden. Når vi lytter med interesse, føler den anden sig forstået og anerkendt, og det skaber tillid. Jeg vil ikke afbryde, komme med min egen mening, vurdere og dømmer ikke, jeg vil spørger ind til det hun siger, for at være sikker på, at jeg har forstået det hun siger.
Jeg vil bruge anerkendende kommunikation med borger og pårørende, så de kan se jeg viser dem respekt og at jeg tager deres oplevelser af tingene alvorligt.

# data[].attributes.body
• Vi talte om hvad "UTH" utilsigtede hændelser er ?

" En utilsigtet hændelse er noget der går galt – eller kunne gå galt i sundhedsvæsenet, og som ikke skyldes patienters sygdom."
Fx.
• medicinhændelser
• Ulykker, fald, snitsår, efterladt patient
• kommunikation og sektorskift- kontinutetsbrud, misforståelser forstyrrelser
• plejerelateret: tryksår og infektioner
• forvekslinger: patient, legemsdel, medicin og indgreb.

Vi alle kan begå fejl, ubevidst og hurtige handlinger, og man lære af sine fejl.

# data[].attributes.body
Hej Lina :) Dejligt at se at du bruger din padlet så meget. Du bør overveje at bygge den mere overskueligt op, for det er svært at orientere sig herinde ;) Logbogen d. 06.12. er fin, fortsæt med at få dine refleksioner over læringen frem. På den måde kan du udvikle dig.

# data[].attributes.headline
06-12 / 2017 (Hvordan syndes du selv, at du har Det?)

# data[].attributes.subject
06-12 / 2017 (Hvordan syndes du selv, at du har Det?)

# data[].attributes.body
1. Giv en vurdering af dit eget helbred og sundhed ud fra kategorierne i figur 3.2

- Mit helbred fejler intet jeg er sund og rask. Jeg lever meget sundt når jeg kigger udefra fx. maslows behovspyramide rammer jeg de fleste punkter. Jeg har et rigtig stærkt netværk med både familien mine børn og venner, jeg er igang med min drømme uddannelse og jeg bor i min skønne lejlighed.

2. Hvilken risikofaktorer er du udsat for gennem dit køn, din alder og din genetiske disposition?

- Jeg en kvinde på 25 år, risikoen for min aldersgrænse udfra sundhedsmæssigt er risikoen for at blive ramt af kræft ville stige seks gange så meget for kvinder som for mænd. Ifølge forskerne er de største årsager til udviklingen fedme for kvinder end mænd.

3. Hvordan påvirker din livstil og dine leve- og arbejdsvilkår dit helbred og din sundhed?

- ifølge forskerne lever man længere med en god uddannelse

# data[].attributes.body
Idag skulle vi beskrive hvad sundhed indebærer.
Jeg mener sundhed ikke altid er et sundt helbred. Man kan jo leve sundt selvom man lever i en kronisk sygdom. Sundhed er at man har et stabilt netværkpsykologiske hjælp og Self har en sund kost, man lever længere med en høj uddannelse. Man er sund når man er fysisk, psykisk og social stræk. Og har sin hygiejne på det rene, sundhed er vigtigt for at have det godt.

# data[].attributes.headline
Arbejdsspørgsmål til Kap. 3 folkesundhed

# data[].attributes.subject
Arbejdsspørgsmål til Kap. 3 folkesundhed

# data[].attributes.body
1. Hvad er årsag til de fleste dødsfald i Danmark?
- 50% af alle dødsfald sker grundet kræftsygdomme eller hjerte- og kredsløbssygdomme.

2. Hvad er en etnisk minoritet?
- En lille del af befolkningen der har anden politisk eller kulturel baggrund end flertallet.

3. Hvilken faktorer har betydning for vores sundhed?
- Alder, køn og arvelige faktorer.

4. Hvad betyder "arvelige faktorer "?
- Man har forsket i sygdom og arvelighed. Her har man fundet ud af fedme er ligeså arveligt som andre psykiske lidelser. Det betyder ikke at fordi din mor har depression eller din far er overvægtig, at du så også bliver det, men du har bare større sandsynlighed for at blive det.

5. Hvordan og hvorfor han kønnet have betydning for ens sundhed?
- Kønnene kan have betydning for hvilke sygdomme man kan få, ikke begge køn kan få livmoderhalskræft. I psykiatrien bliver lige mange kvinder og mænd indlagt, men med forskellige årsager. Forskellen på kvinder og mænd skyldes biologiske og sociologiske forskelle. Folk behandler og opfatter mænd og kvinder forskelligt.

6. Hvad står KRAM(S) for?
- K - kost
- R - rygning
- A - Alkohol
- M - Motion
- (S) - Stress

7. Hvordan defineres en folkesygdom?
- En sygdom bliver til en folkesygdom når tilstrækkelige mange lider eller kommer til at lide af sygdommen. De største folkesygdomme er;
- Hjertekar-sygdomme
- Diabetes
- Kræft
- Kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL)
- Muskel- og skeletsygdomme
- Psykiske lidelser
- Overfølsomhedssygdomme
- Osteoporose

8. Hvordan kan enes " individuelle livsstil " også være socialt betinget ?
- Ens livsstil kan være socialt betinget, da de valg vi træffer, har meget at gøre med hvad vores venner/familie gør. Hvad der er det "normale" i en netværk.

9. Forklar teorien om den direkte effekt.
- Dækker de basale behov, som det sociale netværk indholder. Hvis ens medstuderende spiser sundt, har det ofte en smittende/direkte effekt på ens egen madpakke. Der inspireres altså til en sundere livsstil blandt de studerende. Her har netværket altså en positiv effekt.

10. Hvad handler bufferteorien om?
- Her er netværket negativt, da netværket ikke kan bruges som en aflastning, men derimod være sundhedsskadelig, da man ikke har sin tryghed. Netværket skal helst være nogen der træder til og hjælper når det er nødvendigt.

11. Hvad mener man med, at et netværk kan slides op?
- En relation uden balance eller ligeværdighed, kan ikke holde. Det kan godt blive svært i længden at være i netværk med en der er kronisk syg. Netværket for en syg kan blive mindre, da familie og venner måske kan synes det er hårdt at være i kontakt med den syge, så det gør at de trækker sig. Holdes et netværk ikke ved lige, kan det også blive mindre, fordi man mister relationer. Erstattes de relationer gør det ikke noget, men ellers bliver netværket bare mindre. For ældre mennesker kan det være svært at holde gejsten oppe og netværket dør ud fordi det bliver svære at opretholde kontakten grundet fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.

12. Hvad er en "kulturel determinant"?- kom med eksempler.
- Kulturelt fænomen, som er medbestemmende for, hvordan vi opfører os i bestemte sammenhæng. Det kan være traditionen jul. Julen kaldes også hjerternes tid, fordi det er her man gør noget godt for dem man godt kan lide. Vi giver gaver og andre ting der kan erklære vores kærlighed. Det kan også handle om hvilken uddannelse vi vælger, bestemte uddannelser får os til at tænke på bestemte måder.

13. Forklar sammenhængen mellem det selvvurderende helbred og ens levetid.
- "Vores liv, vores sundhed og de valg, vi træffer, påvirkes af vores omgivelser og de relationer, vi indgår i".
Det hænger meget godt sammen at hvordan man ser sig selv og hvordan man har det. Går man og har ondt af sig selv længe nok, så skal man nok med tiden faktisk få ondt. Hvorimod er man åben og glad og ikke har ondt a sig selv, vil man automatisk få et lyst sind.

# data[].attributes.headline
06-12 / 2017 Læringsaftale (Autoristion)

# data[].attributes.subject
06-12 / 2017 Læringsaftale (Autoristion)

# data[].attributes.body
Sygefaglige problemstilling omkring Peter
Funktionsniveau - "Peters funktionsniveau er blevet væsentligt nedsat og han har det vanskeligt med at klare basale gøremål" Peter har altså svært ved ADL.
Bevægeapparat - Hans balance er forringet og han oplever det er svære at svære at bevæge sig rundt og være aktiv.

Idag har vi lært om sygeplejefaglige problemområder. Vi har lavet et forumspil hvor vi kunne give vores mening om hvordan man skal takle en situation når man har tavshedspligt, man kan muligvis tilbyde om samtykkeerklæring hvis degerne ville have det.

# data[].attributes.headline
Social - og sundheds assistentens pligt og borgernes rettigheder

# data[].attributes.subject
Social - og sundheds assistentens pligt og borgernes rettigheder

# data[].attributes.body
• Underretningspligten • ( børn / unge under. 18år) er gældende for alle personer i Danmark, men som sundhedspersonale har du et skærpet ansvar.

• Omsorgspligten • betyder, at vi har et ansvar for at UNDGÅ omsorgssvigt.

• Oplysningspligt- og indberetningspligt • (styrelsen for patientsikkerheds tilsyn)

• selvbestemmelsesretten • er en grundlovssikret rettighed (informeres/samtykke)

• Retten til at afvise behandling- pga. Religiøs, politiske eller personlige årsager.

# data[].attributes.headline
Hvilke pligter og rettigheder som autoriseret sundhedsperson, har du i forbindelse med de opgaver du har hos borgeren. (Fokus på de bearbejdede behovsområder)?

# data[].attributes.subject
Hvilke pligter og rettigheder som autoriseret sundhedsperson, har du i forbindelse med de opgaver du har hos borgeren. (Fokus på de bearbejdede behovsområder)?

# data[].attributes.body
Pligter -
Tavshedspligt. Omsorgspligt. Indberetningspligt.
Oplysningspligt. Underretningspligt. Altid notatpligt. UTH.
At følge arbejdsmiljøloven.

Rettigheder -

# data[].attributes.body
Dyspnø = åndenød
(ved gang = funktionsdyspnø)
(hviletilstand = hviledyspnø) værst

# data[].attributes.body
Fysisk - Karen er en aktiv dame. Hun kan godt lide at holde sig i god form og går til stavgang 2 gange om ugen. Hun bager meget. Karen er faldet og har fået blå mærker. Karen bruger briller, men bliver alligevel træt i øjnene hurtigt.
Socialt - Manden er død, men hun har 2 børn og 3 børnebørn. Hun går til stavgang, på ture med veninderne, går til banko, biografen og har en madklub. Hun har facebook. Deler avis med sin nabo.
Psykisk -  Hun er forvirret og desorienteret. Hun bliver glad for besøg. Hun er hvileløs.

Servicelov - Hun er visiteret til "Hjælp til medicinindtagelse". Opfølgende besøg af SSA efter hendes indlæggelse. Tine hendes datter prøver at få hende visiteret til mere, da hun har svært ved at varetage egen hygiejne pg glemmer ofte at spise eller drikke.
Sundhedslov - Karen har været indlagt på Bispebjerg akut modtagelse grundet hendes fald og dehydrering. Herefter er hun blevet visiteret til hjælp til medicin.

# data[].attributes.body
- Vurder borgerens situation
- Overvej hvem det er relevant at kontakte
- Læs de nyeste notater i journalen/omsorgssystemet
- Hav relevante oplysninger klar som f.eks.
BT, puls, Tp, vejrtrækning.
Bevidsthedsniveau.
Medicinliste.
Nuværende sygepleje.
Nuværende hjælp til personlig pleje og praktisk bistand.
Andre forhold som madservice, hjælpemidler, daghjem, træning og bolig.

(Brug tjeklisten på den anden side af dette kort, når du ringer op og taler med en kollega, læge eller hospital.

I - Identifikation.
Sig dit navn, din funktion, Institution/lokalområde. Sig borgerens navn, CPR. og adresse.
S - Situation.
Jeg ringer fordi...
Jeg har observeret flg. ændringer i funktionsniveau (mobilitet, fødeindtagelse) eller ændringer i helbredstilstand (BT, puls, Tp., vejrtrækning, mentale tilstand)
B - Baggrund.
Kort præsentation af borgerens situation (tiltag indtil nu, sygdomshistorie)
A - Analyse.
Jeg er usikker på, hvad problemer er eller jeg mener, at problemet er...
Borgerens situation er ændret. Vi må gøre noget.
R - Råd.
Skal vi ikke?...
Hvad synes du, jeg skal gøre?
Hvilke tiltag vil du foreslå?
Hvad skal jeg observerer og vurderer?
Hvem gør hvad?
Hvornår tales vi ved igen?

# data[].attributes.body
1. Hvordan planlægger og udfører vi en god sygepleje hos Karen?
Følger de 5 faser i sygeplejeprocessen.
#1. Vurderingsfasen - Indsamling og vurdering af data.
#2. Identifikationsfasen - P: Problem. E: ætiologi. årsager. S: Symptomer.
#3. Planlægningsfasen - SMART - huskelisten. S: Specifikke. M: målbare. A: Acceptable. R: realistiske. T: Tidsramme.
#4. Udførelsesfasen - Hvad gør du? Hvordan gør du? Hvem gør det? Hvorfor gør man det?
#5. Evalueringsfasen - Er målet nået? Snak om hvordan forløbet er gået? (Man evaluere løbende) Refleksion over forløbet.

2. Hvilke data mangler vi?
Vi mangler viden om hendes væskeindtag. Derfor skal vi have lavet et væskeskema.

3. Hvilke oplysninger kunne være nyttige?
Hvor meget væske indtager Karen om dagen.

4. Hvilken kvalitet har data?
Vi manglet grundlaget for hendes dehydrering. Det eneste data vi har er samtale med sekundær kilde og udskrivelsesbrev.

5. Hvilke problemer, handlinger og mål skal opstilles?
P: Hun er faldet.
E: Dehydrering.
S: Blå mærker. Hun er konfus.

S: Hun skal have væske.
M: Vi skal måle hendes væskebalance via hendes vægt, højde og alder. Derefter laver vi et væskeskema, vi kan måle udfra.
A: Karen har accepteret.
R: Det er realistisk at sætte et mål på væskeindtag,
T: En uge til at starte med.

6. Hvad er en sygeplejediagnose, hvad er en lægediagnose/hvorfor er de ikke ens?
Sygeplejediagnose - Her kan man forebygge eller lindre symptomer. Det er her vi kan gå ind og handle.
Lægediagnosen - Det vi ikke kan gøre noget ved. F.eks. kræft eller livsstilssygdomme. Længere varige sygdomsforløb.

7. Hvordan kan vi indhente yderligere data?
Samtale med primær kilde, altså Karen selv. Observation af adfærd og udseende.

8. Hvad er Karens ressourcer/krav/behov?
Karen mangler væske, så vi sætter billeder op i lejligheden som kan tankevække hende til at indtage mere væske. Hun har ressourcer nok til selv at kunne drikke væske, men hun skal bare huskes på at gøre det.

# data[].attributes.body
Idag lærte vi om respekt mellem kollegerne, hvordan man deler viden mellem kollegerne på arbejdet, hvilket mål vi alle som SSA'er skal arbejde med, hvilket er borgernes og hans ønsker

# data[].attributes.body
Idag har vi lært om Ansvarsområderne mellem stat, region og kommune. Havde små fejl men man lære af sine fejl. Så har i hvert fald lært noget ingen for dette område.
Efter det sku vi lave en tidslinje, som jeg har sat billede ud af. Længere nede. hvor vi sku vise hvem Karen skal tale med som det første for sit forløb. Skal det være sygeplejse, SSA, visitator osv.