# data[].attributes.body
puolukka (latinaksi Vaccinium vitis- idaea) Puolukka kasvaa laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Puolukat viihtyvät parhaiten kuivissa kangasmetsissä. Puolukka on suomen tärkein luonnonmarja. Suomen vuosittainen puolukka sato on todella iso. Sato vaihtelee 180-500 miljonaa kiloa puolukkaa. Sadosta noin 5-10 miljoonaa menee kaupalliseen käyttöön.

# data[].attributes.body
Punakärpässieni (latinaksi Amanita muscaria) on suomen yleisin myrkyllinen sieni jonka sisältämä myrkky on iboteenihappo, joka on keskushermostoon vaikuttava hermomyrkky, eli tätä sientä ei todellakaan kannata syödä! Myrkytys oireita voivat olla kouristus, sekavuus, yliaktiivisuus, huimaus ja hallusinatiot. Pahimmassa tapauksessa voi jopa kuolla mutta tämä on harvinaista. Oireet ilmestyvät usein noin ½ - 3 tunnin sienen syömisen jälkeen ja oireet voivat jatkua lähemmäs 12 tuntia.
Punakärpässieni on todellakin kaunis punainen väri ja sen ulkonäkö vaihtelee sen elinkaaren aikana.
Samaan sukuun kuluvia lajeja on; Valkokärpässieni, Oranssikärpässieni (syötävä), Kavalakärpässieni ja Kangaskärpässieni

# data[].attributes.body
Lakka, tai hilla tai suomuurain (latinaksi Rubus Chamaemorus)
Lakka on vatukoiden sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi.
Kasvin nimii vaihtelee riippuen siitä missä suomessa liikkuu. Lakasta puhutaan länsi-Suomessa, ja hillasta puhutaan pohjois, - ja itä Suomessa.
Lakka on tyypillinen suokasvi.
Lakan levinneisyys suomessa on laaja. Utsjoki on lakan tärkein kunta. Ranuan kunta peräpohjolassa on nimetty lakan perinteiseksi ¨lakkapitäjäksi¨ ja siellä järjestetään joka vuosi elokuussa hillamarkkinat.

# data[].attributes.body
Keltavahvero, eli kantarelli (latinaksi Cantharellus cibarius), on varmasti tuttu sieni meille kaikille.
Keltavahverot kasvavat ylensä Etelä- ja Keski-Suomessa kuusi, koivu tai mänty metsissä. Harvoin niitä voi kuitenkin löytyä pohjoisessa. Keltavahveron satoaika on kesä- lokakuu mutta ylensä löytyy eniten kesän loppupuolella ja syksyllä.
Keltavahvero melko pieni/keskikokoinen sieni ja sen voi tunnistaa sen kirkkaan munankeltaisesta väristä.
Erillaisia vahveroita on monta. Esim. aaleavahvero, Suppilavahvero ja Kosteikkovahvero.

# data[].attributes.body
(latinaksi fragaria) Yhteensä on 21 eri mansikkalajia maapallon ympäri. Suomessa esiintyy m.m. ahomansikka, ukkomansikka, karvamansikka ja monia muita. Mansikklajin ehdoton suosikki on polka.
Mansikat kasvavat parhaiten lauhkeassa ilmastossa (i tempererat klimat)
Mansikkaa nimitetään yleensä marjaksi, mutta oikeasti se on vaan turvonnut kukkapohjus.