# data[].attributes.body
Hvordan fremstiller mediebilledet fremstiller køn idag? (Inddrag begreberne seksualisering, Intimisering og positionering)

Måden kønnene bliver fremstillet i dag med hensyn til seksualisering, er at det er blevet normalt at fremtræde sig selv med pornoficering i medierne og i det offentlige rum. Seksualisering er i dag blevet meget normalt, grundet ungdomskulturen. I dag ser vi mange yngre piger fremstillet i videoer med attraktivt tøj, og porno som spiller en væsentlig stor rolle hos ungdomskulturen i dag.

Med hensyn til intimisering, kan man se at sex og liv, er en stor del af de medier som fokusere på ungdommen. Et eksempel der bliver nævnt i teksten, er at adgangen til porno er blevet så let og overskueligt. Hvis man feks kigger tilbage for 40 år siden, er det ikke normalt at diskutere seksuelle ting som i dag. Sex og liv er blevet til en normal hverdagssnak, og tiden vi lever i er en kultur hvor grænserne udfordres og overskrides.

I hvilken grad spiller etnicitet en rolle ift. køn, krop og identitet?

Etnicitet spiller en stor rolle i forhold til at man i et land som dubai ikke har samme måde at udfolde sig på som i et vestligt land som danmark. Intimisering af medierne i dag er koblet sammen med sex og sammenliv, og i dag er det meget let og overskueligt at nævne og diskutere disse ting. Vi lever i en tid hvor grænserne udfordres, og overskrides. Med hensyn til identitet, kan det have en stor identitetsproblematik i forhold til udfoldelse. Dubai har ikke samme muligheder som i danmark, og sex og sammenliv er ikke normalt at omtale i medierne. Disse nævnte ting kan have en effekt på ens selv valgte identitet. Medhensyn til køn kan man se at der ikke er samme muligheder i danmark, og i dubai. Et eksempel på dette kunne være ligestillingen ikke er helt på plads. Dette kan kobles sammen med hvor man er placeret, og dette kan have en effekt på identitets ændring.

Video ( 2 min)

Problemet er vores kønsidealer, der er fuldstændig forskurede. Vi alle holder øje med hinanden på de sociale medier, idealet om den perfekte krop er blevet omnipotent. Før i tiden havde man et distanceret forhold til idealet. Et eksempel der bliver fremhævet i teksten, er at vi alle sammen er med til at forstærke det ved at poste billeder fra vores gode vinkel og gemmer vores usikkerhed væk.  Twiggy pyntede reklamesøjlerne, fremstillede hun den perfekte krop. Idealet bliver brudt når man går i bad sammen, fordi der findes forskellige kropper. Når vi ikke bader sammen, bliver bikini brobillederne ikke brudt. Alle kroppe er unikke. De sociale medier er stor skyld i usikkerheden med at bade sammen, da den perfekte krop er blevet et så omtalt ideal.

# data[].attributes.body
Beskrivelse coping:

de kognitive og adfærdsmæssige bestræbelser på at håndtere bestemte ydre eller indre krav, som personen vurderer som krævende som vedkommende ikke har ressourcer til at klare ‘’ ( folkman & lazarus, 1990)

6 forskellige forsvarsmekanismer:

Her er det den psykoanalytiske teori om de psykologiske forsvarsmekanismer som ubevidste svar på truende følelsesmæssige situationer eller tanker, der gør sig gældene. benægtelse fortrængning, projektion,rationalisering, intellektualisering er eksempler på forsvarsmekanismer.

emotionsfokuserede strategi:

Hvis copingsvarene er rettet mod følelserne, er målet af reducere følelsen af smerte og bekymring eller frygt, som er forbundet med truslen. en person kan benægte eksistensen af en trussel og på den måde være i stand til at forsætte sin hverdag ved at revurdere situationen som ikke-truende.

Problemfokuserede strategi:

de måder som den enkelte håndterer potentielt truende situationer på, afhænger også af vedkommende copingstil, som er de relativt stabile måder,mennesker plejer at klare svære situationer på. desuden medtager personen andre ting, der sker i vedkommendes liv lige nu, både de gode og de dårlige.

# data[].attributes.body
Antonovsky meneer at vi heletiden er udsat for stress, og hvis det ikke skal gå udover vores helbred kaldes det OAS. Hvis vi har en stærk oas giver det os fordelen af at kunne klare os for de udfordringer vi står overfor, og omvendt hvis vi har en dårlig kan det være med til at gå ud over vores helbred. Der findes 3 komponenter,

begribelighed handler om oplevelsen af begribelighed i en opvækst præget af forudsigelighed og kontinuitet. Hvis et barn oplever sin tilværelse om forudsigelig, kan det opbygge tillid til en, og at verden er et begribeligt sted at være.

. Håndterbarhed vil siges at jo stærkere ens oplevelse af håndterbarhed er , desto mere føler man ikke at man er et offer for tilfældige omstændigheder.

Meningsfuldhed handler om at de tilværelser man står overfor, er værd at bruge tid på og det er meningsfuldt for en. Man tager villigt udfordringen op, fordi der er en mening bag det. Antonovsky mener også at det kan relateres til barndommen, medbestemmelse at man har oplevet at påvirke og få indflydelse på sine omgivelser.

Ser man ingen mening med hvad man laver vil man miste forståelsen for det, man har.Det vil sige at oplevelsen af meningsfuldhed er det mest afgørende.

# data[].attributes.body
stress fungere både socialt og arbejdsmæssigt, og når man taler stressmæssigt findes der tre overordnede tilgange.

stress som biologisk fænomen, som handler om de fysiologiske reaktioner på belastende eller truende situationer.( heviser til kroppens biologiske stressreaktioner)

Den anden er stress som et psykologisk fænomen, som handler om individets egen oplevelse af stress og måden man ser og klare stress på. ( symptomer i længere tid)

den sidste er så stress som socialt fænomen, som handler om de forhold man har. feks belastende eller stressende.

akut stress

Den amerikanke fysiolog walter cannon, som beskrev denne reaktionsmåde. når man står i en situation hvor der er fare eller udfordring, udløses stresshormonet adrealin. Adrealin har en påvirking både fysisk og psykisk, og den psykiske bygger på at opmærksomheden øges og vores hukommelse virker bedre. Akut stress kan også kobles på baggrund af ubehagelige trusler eller udfordringer.

kronisk stress

udsættes for krav eller trusler fra omgivelserne, og man er ikke i stand til at fjerne truslen. sættes for urimelig krav, og forventninger.

Nogle eksempler kunne være at den kroniske stress har den påvirkning fysisk, at man får hovedpine og rysten på hænder. Psykisk kunne være træthed, og angst.

# data[].attributes.body
Det er her folk søger anerkendelse, ny form for social arena og måden de opnår anerkendelse på er feks ved at få likes. De unge kan bruge flere timer på at fremstille sig selv på en bestemt måde. Et eksempel kunne være hvis man ikke ryger, og vil prøve og være med i fælleskabet så ændre man så sig livsstil og begynder og ryge for at være med i fællesskabet.

# data[].attributes.body
Ungdommens narcissisme afspejler tilværelsen i det senmoderne samfund. Et langt større krav end tidligere, og især for unge at søge efter sin identitet, ´fordi de befinder sig i overgangen mellem at være barn og voksen. De unge kæmper for at blive synlige og være noget, så man kan få anerkendelse og leve op til egne store forventinger og idealer. I følge freud, er narcissismen menneskets forsøg på at leve op til et krævende ideal jeg. Narcissismen er en stræben efter egen og andres anerkendelse, positivt set kan man føle sig meningsfuld og eksistensberettiget, og negativt set kan man føle sig truet af tomhed, samt følelsen af ikke at være noget værd.

Et eksempel kunne være at man i medierne bruger forbrug og reklamer til at puste selvoptagethed og opfordre til at dyrke os selv via livsstile og varer, for at fortælle hvem de unge er.

# data[].attributes.body
Det multiple selv er indstillet til en multikulturel og globaliseret verden, hvor mennesker bevæger sig fra den ene sociale arena til den anden, og må indgå i mange skiftende relationer til mennesker med forskellige religion og livsstil.
Sociale arenaer:Fungere som stor rum for unges udvikling og identitetssøgen. Forskellige livsstile udfoldes.

Sammenligner sig selv med hinanden, og udvikle sin sociale identitet. Jagt efter nye udfordringer, da de gamle er blevet ‘' snærende’’.

Fælleskaber og roller giver anledning til identitetsforvirring, hvis man ikke kan få de forskellige dele til at hænge  sammen.

# data[].attributes.body
●      Identitetsforvirring, unge ikke magter at forbinde den identitet, der blev grundlagt i barndommen. Erikson skelner mellem jeg identiet og social identitet.  Når man er sammen med indvandre føler man at man er i den etniske gruppe, og afhænger det så af deres omgivelser.
Sociale ydersiden, indersiden er så det individuelle.
●      Identitetssøgning overladt til selv at skulle forme deres eget liv, hvor de sociale rammer er mere flydende og foranderlige end tidligere.
●      Refleksivt projekt fortælling om os selv, en selvforståelse eller selvidentitet, deer er afgørende for vores oplevelse af , at vores verden hænger sammen.

●      Ontologisk sikkerhed Udvikles i de tidlige leveår, hvis opvækstmiljøet og samspillet med forældrene er sammen med velkendte omsorgspersoner i et velkendt miljø, som giver barnet en tro på, at verden hænger sammen.

Anthony giddens, kulturelle frisættelse og forhold, til at den enkelte frigøres fra traditionens bånd og flere valgmuligheder. Og den refleksivt projekt defineres ved Jeg identitet/tillid, og det senmoderne samfund. I det senmoderne samfund er det stadig mere individets eget refleksionsarbejde , der skal sikre denne proces. Og på den måde bliver identiteten mere flydende og fleksibel større.
Den ontologiske sikkerhed kan kobles sammen da omgivelserne og omsorgspersonerne skal give barnet en tro på, at verden hænger sammen.

○      Er læringsmiljøet i skolen i dag blevet for konkurrencepræget? Meget konkurrence, men handler os om selvopfattelsen af hvordan man kigger på uddanelse. Og hvad man priotere  Eksempel med nogle piger som blev nervøse omkring sin fremtid, og drengene som var mere ligeglade omkring det.

○      Hvordan påvirker læringsmiljøet de unges identitetsdannelse? Hvis læringsmiljøet påvirker det på en positiv måde, altså man er god i skole føles det som en slags success. Omvendt hvis man er dårlig i skolen og ikke det bedste uddanelse, kan det ses som en fiasko.

○      Er unge i dag meget selvkritiske?
Kritiske i den form af, hvis man er dårlig i skolen så er det hele en fiasko. Eksempel i teksten, en tekst hvor der står kun hvis jeg får 12, er jeg god nok. Mange sætter pres på dem selv, og hvis kravet er højt og man ikke opnår resultatet føler man sig skuffet og kritisere pludselig sig selv.
Til sidst kan jeg konkludere at der er forskel på køn, da pigerne bliver beskrevet som mere nervøse medhensyn til deres fremtid, og drengene som var mere ligeglade agtigt.

# data[].attributes.body
Den individualisering som har fundet sted, er i følge den tyske professor ulrich becks en institutionaliseret individualisering, i den form af at individet har den mulighed at tage, som sættes af systemet og de forskellige omgivelser man befinder sig i.  De unge føler at friheden til at vælge ikke er så let af finde, uden for systemet.

Mennesker er blevet mere individualiserede, men lever mere standardiserede eller ensliggjorte liv.

# data[].attributes.body
Zapper kultur
En kilde tror stor frihed, men man kan også kalde det som en kilde til utryghed. Man kommer til at zappe fra den ene mulighed tl den anden, uden at bestemme sig for hvad man skal vælge.Valgene er vigtige, og er et livsvilkår.
Social mobilitet
Omhandler at lave sin egen livsstil,

Diskussion:

Thomas ziehe kulturel frisættelse
fordele
Stigende globalisering, informationseksplosion,

ulemper

mister overleverede og lokale traditioner i stigende grad af deres betydning, Og zapkulturen kan nævnes her da man  har så mange muligheder, og at man i sidste ende bliver ‘’ lost’' og ikke finder frem til en løsning.

# data[].attributes.body
Ungdom kan betragtes som flere forskellige faser af aldre såsom biologisk alder, kulturel aldre, subjektiv aldre, jurdisk aldre samt kronologiske aldre.
Kulturel alder omhandler den alder man feks er i de afrikanske lande skal arbejde i en ung alder, mens man i et land som danmark først skal arbejde i en 14-15 år.Altså er det menneskets placering der afgør ens kulturel alder.

# data[].attributes.body
unge og senmoderne samfund