# data[].attributes.body
Digi-ilmiöt, joihin olen itse matkustellessani törmännyt ovat erilaiset check-in/check-out automaatit, joissa ei vastaanotossa tarvita ollenkaan henkilökuntaa, tai sitä tarvitaan vähemmän. Sama joissakin ravintoloissa, joissa tilauksen voi tehdä ja maksaa suoraan automaattiin. Itselleni nämä ovat mukavia uudistuksia, kun en jaksa jonotella ja odottaa, vaan hommat hoituvat nopeammin :D

Omalla työpaikalla digitalisaatiossa päänvaivaa aiheuttaa jatkuva läsnäolon tarve. Kausiluontoisesti avoinna olevan hotellinkin puhelimeen täytyisi vastata 24/7, ja nykyään tuntuu, että sähköposteihinkin vaaditaan vastausta saman päivän aikana. Tämä on hankala vastakkainasettelu, kun esimerkiksi vastaanotto ei ole välttämättä edes päivittäin avoinna, vaan varausten mukaan.

Henkilökohtaisesti itseäni kiinnostaisi tietää, kuinka muissa "pienissä" majoitusliikkeissä hoidetaan digitalisaation haasteita ja kuinka taas sen tarjoamia mahdollisuuksia hyödynnetään.

# data[].attributes.body
Ensimmäisenä mieleeni tulee rajatarkastusautomaatit, joiden parissa työskentelen lentoasemalla. Automaatti skannaa asiakkaan passin, avaa passin sirun ja vertaa sirulle tallennettua passikuvaa kyseisellä hetkellä otettuun valokuvaan.

Lentoasemalla voit tehdä lähtöselvityksen check-in automaatilla, tai puhelimella jo ennen lentoasemalle tuloa. Myös bag drop on automatisoitu. Turvatarkastukseen sekä lähtöporteille on tullut boarding passin lukulaitteet.

Minkälaiset asiat aiheuttavat minulle / työpaikalleni päänvaivaa? Ihmisten häsläys. Lentoasemalla on kylttejä, kuulutuksia, opasteita, infopisteitä, opastajia... Ja silti matkustaja on ihan hukassa.

Jokainen on joskus aloittelija ja matkustaa ensimmäistä kertaa, mutta maalaisjärjen voisi pitää matkassa. Milloin on passi lentokoneen istuintaskussa, ruumalaukussa, turvatarkastuksen laatikossa.. Jokainen voi joskus unohtaa jotain ja olla huolimaton, mutta historia jaksaa toistaa itseään valitettavan usein.

Tyhmiä kysymyksiä ei ole, kysyvä ei tieltä eksy, mutta jos kuitenkin kuuntelisit kun yritetään neuvoa.

# data[].attributes.body
Matkailun digitaalinen kehittyminen on hurjaa ja on pysyttävä kehityksen perässä ja oltava ajan hermolla,  jotta voi kilpailla matkailumarkkinoilla ja menestyä. Itseäni pohdituttaa se onko matkailuyrittäjillä riittävää osaamista, tahtoa, tietotaitoa ja resursseja pysyä tämän kehityksen perässä. Mikä on henkilökunnan asenne ja osaamisen taso ? Entä osataanko digitaalisuutta johtaa?

Johdon sitoutuminen on tärkeä tuki digitaalisuuden kehittämiselle .Digitaalisuuden kehittäminen ja oppinen vaatii myös lisäaikaa yrityksessä ja siihen perehtyvän henkilön. Onko yrityksillä riittävästi aikaa?  Tietoturvallisuus asiat on myös hallittava. Erilaisia ohjelmia ja sovelluksia on paljon ja onkin tärkeää keskittyä niihin mitkä vastaavat yrityksen tarpeisiin. Perustekijät on saatava riittävän hyvään kuntoon sillä jo usealla yrityksellä jo pelkkä kotisivun tekeminen ja päivittäminen on haastavaa. Yrityksen olisi mietittävä tarkoituksenmukaisuus ja digistä saatava lisäarvo se mitä on tarpeen toteuttaa juuri kyseiselle yritykselle. Digitaalisuus on suuri mahdollisuus mutta myös haaste usealle yrittäjälle.

# data[].attributes.body
Matkalle lähtö on nykyään tehty paljon helpommaksi kuin ennen. Ennenvanhaan jouduit menemään paikan päälle matkatoimistoon vertailemaan ja varaamaan matkaan. Nyt vertailun ja varaamisen voi tehdä omalta kotisohvalta ajasta ja paikasta riippumatta. Voi myös tutustua kohteeseen etukäteen ja varata esim. retkiä kohteessa.

Omalla työpaikallani odotetaan uutta kassajärjestelmää muutaman vuoden sisällä. Nyt asiakkaille on oma kanta-asiakassovellus, johon heille tulee tarjouksia. Sovelluksessa kerätään ostoksista pisteitä, joita voi sitten hyödyntää maksamisessa.

Myös erilaiset maksutavat ovat lisääntyneet viime vuosina. Perinteisten lounasseteleiden tilalle on tullut E-passi ja Eazybreak -sovellukset. Myös mobiilimaksaminen on yleistynyt.

# data[].attributes.body
Oman työn kautta olen nähnyt nopean ja suuren muutoksen siitä, miten tiedon siirto on muuttunut sähköiseksi. Työpaikan matkavaraukset tehtiin paikallisen matkatoimiston kautta oman yhteyshenkilön välityksellä. Tänä päivänä jokainen varaa matkansa itse verkossa. Asiakkaalle lähetettiin laskut kirjepostilla tai jopa faxilla. Tällä hetkellä laskut siirtyvät sähköisesti asiakkaan sähköiseen postilaatikkoon tai jopa suoraan reskontraan.
Matkojan varaaminen, matkakohteisiin tutustuminen jne. on helppoa. Kaikki tapahtuu reaaliajassa. Ei tarvitse odottaa vahvistuksia tai laskujen postilla, kaikki voi hoitaa samalla kertaa.
Päänvaivaa työpaikkalla on aiheutunut esim. turhat sähköpostit, roskapostit, huijauslaskut tai muut huijausviestit. Huijausviestejä on tullut jopa konsernin henkilöiden nimillä. Turvallisuus tulee olemaan haaste koko ajan laajentuvassa sähköisessä maailmassa.

# data[].attributes.body
Asiakkaiden ostokäyttäytyminen nopeampaa ja siirtynyt verkkoon. Matkojen, autonvuokrausten, majoitusten, pöytävarausten sekä ruokatilausten ja -ostosten.

Hintavertailut ja kohteiden etsiminen helpompaa, kaiken voi tehdä itse mobiililaitteella eikä enää tarvitse lähteä matkatoimistoon kyselemään. Sivustoja löytyy useita joista vertailla mm.asiakaskokemuksia.  Fyysiset toimipisteet ja asiakaspalvelijat häviävät ja tilalle tulee chatit ja robotit.

Yrityksille entistä tärkeämpää pitää nettisivut kunnossa ja ajantasalla, koska sieltä asiakkaat etsivät enenevässä määrin tietoa yrityksestä ja sen palveluista. Asiakaspalautteista tullut osittain julkisia , esim. TripAdvisor.

Työskentelen henkilöstöpalvelualan yrityksessä joten näkyvyys oikeissa some- kanavissa on tärkeää. Olla esillä siellä, missä potentiaalinen kohderyhmä. Paljon toiminnoista on siirtynyt verkkoon eri järjestelmiin joten mielestäni olemme hieman kasvottomia asiakkaille ja työntekijöille kun keskitetään toiminnot eri järjestelmiin. Toisaalta järjestelmillä saadaan toimintaa tehostettua.

# data[].attributes.body
Erilaiset digitaaliset kohde - ja lomasovellukset ovat olleet mielenkiintoisia kokeilla. Ostaa aktiviteetit mobiilisti paikan päällä tai chattailla oppaan kanssa ongelmatilanteessa.

Omalla työmaalla vaihdettu uuteen varausjärjestelmään, tehdään uusia verkkosivuja/verkkokauppaa, luodaan asiakaschattia, tehdään sähköistä asiakaspolkua ja halutaan automatisoida moni asia. Ja helpottaa työtä, sillä esim. tarjous piti laittaa ennen kuin sitä kukaan kysyikään.
Haasteellista on ollut yhdistellä monia erilaisia tuote - ja palvelukategorioita  saman järjestelmän alle toimivaksi kokonaisuudeksi, että kaikki varmasti linkittyvät kaikkeen.

Oma henkilökohtainen missio on saada kaikenlainen ylimääräinen "silpputyö" myyntityöstä pois, jotta voin paremmin keskittyä asiakkaaseen. Toivon siis, että digi antaa tähän aikaa. Digillä tahtoisin parantaa työpaikan sisäistä viestintää esim. sähköisellä intralla, tiedonhallintaa, ja luoda keinoja työn ajanhallintaan. Sen minkä on huomannut, että todella paljon menee aikaa tietojen päivittämiseen, erilaisten järjestelmien opetteluun, sillä työtavat muuttuvat koko ajan. Ollaan sovellus - ja järjestelmäloukussa: Eilen parhaaksi todettu järjestelmä, on huomenna jo saanut aika monta parempaa versiota kilpailijalta.

Digissä huonointa on se, että kyllä se vie välillä liikaa huomioita oleelliselta. Digi ei kertonut, että kollegalla oli huono päivä eikä se myöskään halannut minua niin kuin asiakas onnistuneen tilaisuuden jälkeen.

# data[].attributes.body
Matkailijan ei tarvitse enää matkatoimiston kivijalkakauppaan astua vaan esim. älypuhelimella varaat matkan, lennot, retket ja teet lähtöselvitykset ja tutustut matkakohteeseen. Tämänhetkinen työpaikkani ei ole digiajassa, mutta edellinen oli edelläkävijöitä ja työntekijöitä kannustettiin olemaan läsnä instassa, twitterissä ja fasessa. Oma tiimi kommunikoi WhatsAppilla ja asiakkaita palveltiin chatin lisäksi verkkoneuvotteluin.
Paljon on digialalla oppimista ja mielenkiinnolla odotan, mitä tämä kurssi antaa!

# data[].attributes.body
Haluaisin oppia lisää hakukoneo
ptimoinnista ja nykyaikaisista asiakaspalvelun työkaluista.

# data[].attributes.body
Matkat varataan useimmiten internetistä.  Matka kootaan kuljetusten, yöpymisten, matkaohjelman ym. tarjonnasta itse.  Matkakohteeseen voi jo ”haaveiluvaiheessa” käydä tutustumassa virtuaalisesti. Mobiilin rooli on kasvanut ja muuttunut matkan tiedonhakuvaiheesta koko prosessin läpi kulkevaksi, matkan sisällöstä maksuvaiheeseen, sekä matkan jälkeiseen palautekyselyyn ja matkakohteiden uudelleen markkinointiin. Tänäpäivänä matkailijat ovat pääroolissa oman matkansa suunnittelussa ja käytännön varaustoimissa.

# data[].attributes.body
Bloggaajat, Vloggaajat, AirBnB, HomeAway, Wimbu, Couchsurfing….Matkan suunnittelu alkoi ennen menemällä matkatoimistoon. Tänään aloitetaan älypuhelimesta, tabletista tai muusta älylaitteesta tutkimaan mahdollista kohdetta. Silmissä vilkkuu TripAdvisor, Foursquare, Instagram näyttää kuvia ja videoita, Pintarest myös, Twitter kommentoi…Hintavertailua tehdään monilla alustoilla; Triwago, Hotels.com…Matkan jälkeen, kun on itsestään merkkejä jättänyt sinne tänne, siten ja täten meinaa hukkua markkinointi viesteihin…, miten tämä on mahdollista, olisi kiva ymmärtää.

# data[].attributes.body
Työskentelen tällä hetkellä päivittäistavarakaupassa S-ryhmässä ja siellä näkyvänä digi-ilmiönä on verkkokaupan lisääntyminen. Verkkokaupan arvioidaankin kehittyvän entisestään uuden teknologian sekä jatkuvasti kehittyvien sovellusten ja tekniikan myötä. Vuonna 2020 verkkokaupan osuuden arvioidaan olevan jo 60 prosenttia koko kaupan myynnistä. Odotuksiani tälle kurssille sen verran, että toivoisin näin ei niin matkailu alan ihmisenä näkökulmia ja esimerkkejä myöskin ravitsemisalalta.

# data[].attributes.body
Olen hoitanut oman työpaikkani myyntipalvelua jo yli 20 vuotta ja todellakin muutos paperi oodereista sähköisiin varausjärjestelmiin ja laskutuksiin on ollut  huikeaa.
Matkailukohde, jossa työskentelen, on vilkas, käviämäärältään 160 000 asiakasta / vuosi. Palvelut joita myymme liittyvät ruokailu-, juhla,- kokouspalveluihin sekä pienimuotoisesti majoitukseen.  Sähköinen asiointi on ollut nopea ja tervetullut apu laajaan  palvelutarjontaan.  Etenkin vanhemman väestön varauksissa tulee helposti virheitä tai puutteita, jopa lähetys jää jostakin syystä matkalle. Tämä aiheuttaa silloin tällöin sydämmen tykytyksiä mutta onneksi varaukset vahvistetaan vielä puhelimitse viikkoa ennen tilaisuutta puolin tai toisin. Koska olemme avoinna vain 10-18 on oltava tarkkana illan ja yön aikana tulleisiin nopeisiin kyselyihin vastaamisessa. Nopeat syö hitaat ja illalla lähetetty kysely tai tarjouspyyntö on jo saanut vastauksen muusta yrityksestä.
Joten täytyy olla nopeasti reagoiva digimyyjä ja moniosaaja hoitaakseen useaa muutakin käytännön työtä samalla kertaa. En kuitenkaan vaihtaisi takaisin paperimappeihin.

# data[].attributes.body
Tämänhetkinen työpaikkani on iso käännöstoimisto, jossa ollaan hyvin innokkaita kokeilemaan uutta teknologiaa, ja yritys näkyy myös somessa. Markkinointipuolen väki päivittää LinkedIniä aktiivisesti, ja siellä luodaan yrityksestä kiva, nuorekas ja trendikäs kuva, mikä on hieman huvittavaa, kun samanaikaisesti henkilöstö on tyytymätöntä ja työvoiman vaihtuvuus on suuri. Nettisivuja viilaillaan aika usein, ja sivujen uusi ilme halutaan julkaista aina nopeasti. Todella usein sivuilta löytyy ensijulkaisun jälkeen paljon kirjoitusvirheitä, mikä on kielialan yritykselle erittäin huonoa mainosta. Nettisivuilla on myös ulkoistettu chattipalvelu, joka alkukankeuden jälkeen toimii tietääkseni ihan hyvin.

# data[].attributes.headline
Marja-Leena Piitulainen Matkailu- ja ravitsemisalalla digitalisaatio kehittyy hurjaa vauhtia. Alan yritykset toimivat nyt maailmassa, jossa toimintaympäristön muutos on nopeaa ja yhä vaikeammin hallittavaa. Digitalisaatioon liittyy paljon mahdollisuuksia mutta myös uhkia. Digiosaaminen alalla paranee koko ajan mutta isossa kuvassa osaaminen on vielä varsin heikkoa. Isoissa yrityksissä / organisaatioissa digiosaaminen kehittyy ja digitalisaatiota osataan hyödyntää, mutta miten käy pienempien toimijoiden, joita alallamme on paljon. Toiminta digiympäristöissä saattaa olla epämääräistä ”touhuilua”, eikä se ole päämäärätietoista, suunnitelmallista toimintaa. Tekniikka kehittyy hurjaa vauhtia, sovelluksia, palveluja syntyy kuin sieniä sateella. Osaaminen, eikä aika riitä kaikkeen. Yrityksissä pitäisi keskittyä siihen, mikä on liiketoiminnan kannalta oleellista, ei ”hörhöillä” useissa eri kanavissa. Asiakkaat kaipaavat usein myös visuaalisuutta päätöksenteon tueksi. Digitalisaation avulla on helppoa esitellä yrityksen palveluja kuten esim. majoitus- ja kokoustiloja jne. Digitalisaatio voi olla myös pienten, yksinkertaisten juttujen tekemistä täysin uudella tavalla, jota rajoittaa lähinnä mielikuvitus. Tekniikka mahdollistaa jo lähestulkoon kaiken, mitä pystymme kuvittelemaan. Nettisivujen kautta hoituvat jo yritysesittelyt sekä erilaiset varaukset mm. pöytä, majoitus, cateringpalvelut. Some mahdollistaa vuorovaikutuksen asiakkaiden kanssa. Ostaminen on mahdollista esim. mobiilisovellusten kautta mm. Wolt ym. sovellukset. Markkinointia voidaan hoitaa useiden eri kanavien kautta. Tilojen esittely on mahdollista 3d:nä. 3D tulostus sekä tekoäly nostaa päätään alalla, puhumattakaan robotiikasta sekä lisätystä todellisuudesta. Myös jakamistalous lisääntyy matkailu- ja ravitsemisalalla mm. Airbnb, Home Away jne. Huh huh! Onhan näitä, ei oikein edes tiedä, mistä aloittaa. Opittavaa on paljon, mm. hakukoneoptimointi kiinnostaa.   

# data[].attributes.subject
Marja-Leena Piitulainen Matkailu- ja ravitsemisalalla digitalisaatio kehittyy hurjaa vauhtia. Alan yritykset toimivat nyt maailmassa, jossa toimintaympäristön muutos on nopeaa ja yhä vaikeammin hallittavaa. Digitalisaatioon liittyy paljon mahdollisuuksia mutta myös uhkia. Digiosaaminen alalla paranee koko ajan mutta isossa kuvassa osaaminen on vielä varsin heikkoa. Isoissa yrityksissä / organisaatioissa digiosaaminen kehittyy ja digitalisaatiota osataan hyödyntää, mutta miten käy pienempien toimijoiden, joita alallamme on paljon. Toiminta digiympäristöissä saattaa olla epämääräistä ”touhuilua”, eikä se ole päämäärätietoista, suunnitelmallista toimintaa. Tekniikka kehittyy hurjaa vauhtia, sovelluksia, palveluja syntyy kuin sieniä sateella. Osaaminen, eikä aika riitä kaikkeen. Yrityksissä pitäisi keskittyä siihen, mikä on liiketoiminnan kannalta oleellista, ei ”hörhöillä” useissa eri kanavissa. Asiakkaat kaipaavat usein myös visuaalisuutta päätöksenteon tueksi. Digitalisaation avulla on helppoa esitellä yrityksen palveluja kuten esim. majoitus- ja kokoustiloja jne. Digitalisaatio voi olla myös pienten, yksinkertaisten juttujen tekemistä täysin uudella tavalla, jota rajoittaa lähinnä mielikuvitus. Tekniikka mahdollistaa jo lähestulkoon kaiken, mitä pystymme kuvittelemaan. Nettisivujen kautta hoituvat jo yritysesittelyt sekä erilaiset varaukset mm. pöytä, majoitus, cateringpalvelut. Some mahdollistaa vuorovaikutuksen asiakkaiden kanssa. Ostaminen on mahdollista esim. mobiilisovellusten kautta mm. Wolt ym. sovellukset. Markkinointia voidaan hoitaa useiden eri kanavien kautta. Tilojen esittely on mahdollista 3d:nä. 3D tulostus sekä tekoäly nostaa päätään alalla, puhumattakaan robotiikasta sekä lisätystä todellisuudesta. Myös jakamistalous lisääntyy matkailu- ja ravitsemisalalla mm. Airbnb, Home Away jne. Huh huh! Onhan näitä, ei oikein edes tiedä, mistä aloittaa. Opittavaa on paljon, mm. hakukoneoptimointi kiinnostaa.   

# data[].attributes.body
Moni on täälläkin jo nostanut esiin matka- ja majoitusvarausten teon helppouden netin ja yleensä nimenomaan erilaisten alustojen kautta. Hämmennystä aiheuttaa juurikin se, kun tulee ongelmia vastaan, esim lentojen myöhästymistä -> myöhästyminen jatkolennolta. Esim. kun on itse varattu kahdella erillisellä varauksella liian tiukka vaihto lennoille, niin kuka vastaa? Ihmiset tuntuvat odottavan matkanjärjestäjän palveluita, mutta ovat halukkaita maksamaan ainoastaan pelkästä matkasta, ei palvelusta.

# data[].attributes.body
Alkuun on tietysti laitettava perushavainto matkojen varauksesta. Mahtaako enää paljonkaan olla tarjolla kivijalassa olevia matkatoimistoja, jotka tarjoavat henkilökohtaista asiakaspalvelua?  Lennot, hotellit ja aktiviteetit varataan verkossa ja koko prosessi hoituu diginä ilman paperisia matkaesitteitä tai asiantuntevaa matkailuvirkailijaa. Tähän on jo totuttu ja verkkokauppa toimii - tästä ainakin itselläni on positiivisia kokemuksia. Matkakohteen arviointi ja matkan suunnittelu kotisohvalla koneen ääressä tuntuu jo luontevalta ja helpolta.

Omassa työssäni olen päässyt mukaan haastavaan kehitysprojektiin, jossa yritykseen ajetaan sisään uutta toiminnanohjausjärjestelmää. Asiakkaan koko polku palvelujen varaamisesta laskutukseen ja jälkimarkkinointiin pyritään ratkaisemaan yhden järjestelmän kautta. Tämä on arvatenkin pitkällinen prosessi ja on vaatinut työn kahden vuoden käyttöönottoprosessin aikana mittavia resursseja sekä suunnittelussa että käyttäjien koulutuksessa. Uusi on uutta ja ongelmitta ei uudelle polulle ole päästy. Liiketoiminnan laajuus ja monipuolisuus asettaa haasteita niin tuotteiden luomisessa kuin laskutuksen järjestämisessä. Koko organisaation sitouttaminen kehittämistyöhön on suurin haaste, joka aiheuttaa keskustelua ja kritiikkiä arjessa. "Ennen oli kaikki paremmin" -sanonta kuvaa useinkin päivittäistä kahvipöytäkeskustelua. Tässä on johtamisella suuret haasteet, jotta päämäärä saadaan kaikille riittävän kirkkaaksi. Digitalisaatio liiketoiminnan apuna ja tehostajana pitää ymmärtää arkea helpottavana ja uusia mahdollisuuksia luovana. Järjestelmän jalkauttaminen ei ole helppoa ja uuden mallin luominen vie aikaa.

# data[].attributes.body
Olen työskennellyt samalla työnantajalla 11 vuotta ja siinä ajassa digi-ilmiöiden saralla on tapahtunut todella paljon. Kun on pienen henkilökunnan voimin päivittäiset työrutiinit hoidettavana, niin näihin asioihin ei ole ehtinyt perehtyä asian vaatimalla tavalla. Uutta asiaa tulee ovista ja ikkunoista, mutta ei löydy aikaa kaiken omaksumiseen ja hyödyntämiseen. Varmasti monella muullakin työpaikalla tarvittaisiin enemmän aikaa ja panoksia aiheen tiimoilta. Omalla työpaikallani esimerkiksi tarvittaisiin melkeinpä erikseen henkilö, joka ottaisi haltuun lukuisat some- ja digitaalisen markkinoinnin kanavat, jotta näkyvyys niissä olisi laadukasta ja riittävää. Some on mainio markkinointikanava, mutta siinä on myös huonot puolensa. Esimerkkinä "makkaraperunakohu" muutamien vuosien takaa, kun Facebookissa levisi räjähdysmäisesti kuva pikkuruisesta ruoka-annoksesta, jonka taustalla oli inhimillinen virhe. Näitä tilanteita on tapahtuessaan todella vaikeaa korjata jälkikäteen. Ylipäätään tuntuu, että huonot palautteet leviävät somessa kauemmas kuin hyvät, vaikka palautteen määrä yleisesti ottaen olisikin positiivista. Myös meillä majoitusvaraussivustojen "ylivalta" on puhututtanut; olemme riippuvaisia sivustoista koska ilman niitä jäämme paitsi näkyvyydestä ja monesta uudesta asiakkaasta, mutta komissiot ovat suuria ja esimerkiksi yhteydenpito asiakkaaseen tapahtuu välikäden kautta.

# data[].attributes.body
Meillä töissä on otettu juuri käyttöön  ReviewPro- alustaa asiakaspalautteiden hallintaan.  Se on hyvä väline hallinnoimaan kootusti palautteita  ja antaa helposti dataa myös kilpailijoiden palautteista ja asiakastyytyväisyydestä. Palautetta kuin tulee monen eri kanavan kautta niin on hienoa että niitä voi hallinnoida yhden sovelluksen avulla.

Matkailussa mielenkiintoisinta on mielestäsni pohtia miten  digitaalisuus muuttaa asiakaspalvelun muotoa, onko 10 vuoden päästä hotelleissa enää henkilökuntaa esimerkiksi vastaanotoissa?

# data[].attributes.body
Viimeisen 10 vuoden aikana on majoituspalveluissa tapahtunut digiloikka ollut valtava. Yli puolet hotellien varauksista alkaa tulla digitaalisia kanavia käyttäen.  Yksittäiset vapaa-ajan matkustajat käyttävät googlea majoituspaikkaa etsiessään ja päätyvät helpostin varaamaan monikansallisilta sivustoilta, joiden turvallisuuteen ei voi luottaa ja joiden liikevoitot  eivät ainakaan kotimaista matkailuliiketoimintaa tue. Mara - ala on pyrkinyt taistelemaan monin eri keinoin tätä ilmiötä vastaan, mutta aika laihoin tuloksin.  Lisäksi majoitusliikkeeltä vaatii valtavat investoinnit ja ammattitaitoa ylläpitää järjestelmiä, jonka kautta saatavuus käytännössä siirtyy tuhansille varauksia välittäville tahoille ja varaukset hotellin järjestelmään. Manuaalisesti hoidettuna hinnoittelu, saatavuudenhallinta ja varaukset ovat hyvin työllistävää. Mainetta eli asiakaspalautteita voidaan seurata erilaisin järjestelmin. Näistäkin kerätään dataa, jota voidaan käyttää liiketoiminnan kehittämiseen. Kaiken kaikkiaan monien erilaisten järjestelmien yhteensovittaminen on haasteellista.
Markkinointi on nykyää lähes pelkästään sähköistä, paperille ei juuri esitteitä paineta eikä ilmoituksia lehtiin laiteta.  Markkinointia voidaan kuitenkin onneksi kohdistaa hyvinkin tarkasti ja välttää näin turhia investointeja. Lisäksi ominaista nykyhetkelle on nopeat muutokset, tekniikka kehittyy ja siinä on pysyttävä mukana, investointeja on tehtävä yhä useammin ja työntekijöiden on opittava koko ajan uutta.

# data[].attributes.body
Matkojen varaaminen sujuu nykyään helposti netissä. Hintoja ja palveluja on helppo vertailla keskenään. Matkoja voi varata ajasta ja paikasta riippumatta.
Työssä tulee jatkuvalla syötöllä uusia ohjelmia. Opetus tapahtuu pedanetissä, oppikirjat ovat sähköisiä ja wilmaan pitäisi tehdä erilaisia merkintöjä päivittäin. Kaikkeen ei saa kunnon opastuksia ja ohjelmien hyödyt jää puolitiehen.

# data[].attributes.body
Mietin nettisivujen ulosantia eri yrityksillä, esim. hotellit, ravintolat, kahvilat, ohjelmapalveluyrittäjät yms. Itse olen törmännyt siihen, että yritykset eivät välttämättä miellä muidenkin kuin suomalaisten hakevan mahdollisesti niistä tietoa ( googlettamalla hakusanaa varmaan ensisijaisesti ). Eli yllättävän monella ei ole kieliversiota /-versioita ollenkaan. Toisaalta joillain taas useammalla kielellä ja siinä kohtaa tulee taas mieleen, että kuka ehtii päivittää, jotta sivut pysyvät ajan tasalla. Kuvat tuotteista ( esim. elämykset ) ovat  tosi tärkeitä myös ja niitäkään ei tahdo välttämättä löytyä kaikilta yrityksiltä.

Uutena ilmiönä ihmeteltiin yhtenä  päivänä, että ilmeisesti mobiilimainontaa saa kohdennettua niinkin hyvin, että pelkän sijaintitiedon perusteella näyttöön napsahtaa esim. Mikkelin tarjontaa matkailijoille?  Ymmärrys ei riitä, että miten tuo saadaan aikaiseksi...

# data[].attributes.body
Sovelluksia on joka lähtöön. Puhelimella voi tehdä kaiken mitä haluaa/ tarvitsee ja se on kokoajan mukana. Matkailuun liittyviä sovelluksia on paljon, voit varata lennot, majoitukset ja retket jo useammalla sovelluksella. Pöytävarauket tehdään netissä/sovelluksella esim. Momondo, Booking.com ja Tabletonline.fi Työssäni törmään siihen että ei ole aikaa opetella uusia ohjelmia jotta niiden käyttö helpottaisi työtä. Laitteita on mutta ei osaamista.

# data[].attributes.headline
Virtuaalimatkailu, robottihotellit, erilaiset sovellukset (esim. Tripadvisor)... Näistä jälkimmäinen tuottaa joskus kiusaa esim. hotellityöntekijälle; jos ei tehdä niin kuin asiakas vaatii, saattaa tämä uhkailla lyttäävän arvostelun kirjoittamisella Tripadvisoriin ja pitkin nettiä. /Henna Hirvonen

# data[].attributes.subject
Virtuaalimatkailu, robottihotellit, erilaiset sovellukset (esim. Tripadvisor)... Näistä jälkimmäinen tuottaa joskus kiusaa esim. hotellityöntekijälle; jos ei tehdä niin kuin asiakas vaatii, saattaa tämä uhkailla lyttäävän arvostelun kirjoittamisella Tripadvisoriin ja pitkin nettiä. /Henna Hirvonen

# data[].attributes.body
Sepon ajatuksia kurssin aluksi. Ensinnäkin näyttää siltä, ettei tämä padlet, mikä lieneekään, toimi padissa, joten hyvin lyhyesti, jottei mene harakoille.

Hieman taustaa, miksi olen täällä ja mitä haen:
Lopetin hiljan päivätyöt verolla Helsingissä. Vedin tiedon hankintaan, hallintaan ja käyttöön liittyviä projekteja, olematta nörtti. Nörtin työt tekivät nörtit. Sen vaiheen jälkeen olen kerännyt mm. m