# data[].attributes.body
- Niemelä, M., Kokkinen, L., Pulkki, J., Saarinen, A. & Tynkkynen L. (toim.) 2015. Terveydenhuollon muutokset: Politiikka, järjestelmä ja seuraukset. Tampere: Tampere University Press.
- Räsänen, J. tutkijatohtori. 2016. Hyvinvointivaltion synty ja kehitys Suomessa. Luento.  Sosiaali- ja terveyspalvelut Suomessa/Tampere3 opetuspilotti 27.10.2016. Päivitetty 28.10.2016. Tampereen yliopisto. Tampere
- Sosiaali- ja terveysministeriö. N.d. Historiaa. Suuriruhtinaskunnasta hyvinvointiyhteiskuntaan. Luettu 26.9.2018. https://stm.fi/ministerio/historiaa
- Kansaneläkelaitos. 2018. Historia. Päivitetty 2.2.2018. Muokattu 27.3.2018. Luettu 27.9.2018. https://www.kela.fi/historia

# data[].attributes.body
Vapaahtoistoiminnan, 3. sektorin, kansalaisyhteiskunnan ja kirkon merkitys korostuu

# data[].attributes.body
uusliberalismi

# data[].attributes.body
- Palvelujen sähköistyminen
- Palvelujen organisaation, rahoituksen, kohdennuksen ja järjestämisvastuun muutokset

# data[].attributes.body
- Eriarvoisuus
- Korkea työttömyys
- Köyhyys
- Kasvava kuilu ansio- ja perusturvan välillä

# data[].attributes.body
Palvelujen ja etuuksien karsiminen
- Julkisen rahoituksen väheneminen
- Verokevennykset

# data[].attributes.body
1990-luvulla hyvinvointivaltion rakentamisen pysähtyminen talouslaman ja muuttuneiden poliittis-ideologisten suuntausten seurauksena

# data[].attributes.body
- 1983 vaikeasti sairaan lapsen hoito- ja kuntoutusavustus Kelalta
- 1984 sosiaalihuoltolaki: kunnille velvollisuus järjestää sosiaalipalveluja
- 1984 laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja vlationosuudesta: sosiaalipalvelut tasa-arvoiseen asemaan terveyspalvelujen kanssa
- 1989 vammaistuki Kelalta
- 1991 kuntotuslainsäädännön uudistus
--> aktivoiva, voimavaralähtöinen kuntoutus

# data[].attributes.body
- 1970 lääkeostojen suorakorvaus Kelalta
- Naiset työelämään
--> 1973 laki lasten päivähoidosta
- Peruskoulut
- Vanhusten palvelujen kehitys
- Ydinperheet

# data[].attributes.body
Kaupungistuminen ja teollistuminen

# data[].attributes.body
- 1963 sosiaaliturvatunnus ja sairausvakuutuskortti kaikille
- 1964 sairausvakuutus Kelan hoidettavaksi
- 1967 lääkärinpalkkiot sairausvakuutuksen piiriin
- 1969 perhe-eläke, lapsen hoitotuki ja eläkkeensaajan asumistuki Kelalta

# data[].attributes.body
Sotien jälkeen työllisyys, talouskasvu ja tasa-arvo alkavat kohentua

# data[].attributes.body
- 1956 huoltoapulaki
--> korvasi köyhäinhoitolain

# data[].attributes.body
- 1948
äitiysavustus ja lapsilisä

# data[].attributes.body
- 1940 Invalidisäätiö ja Sotainvalidien veljesliitto
- Leskien, orpojen ja vammautuneiden oikeudet
- Ammatillisen kuntoutustoiminnan kehittäminen

# data[].attributes.body
- 1939 kansaneläkelaki: Kansaneläkevakuutusmaksut henkilökohtaiselle tilille Kelaan --> maksut ja niiden korot kerryttivät eläkettä --> 1956 eläkevakuutusmaksut veron kaltaisiksi maksuiksi, hlö.koht. tilit lakkautettiin
--> Työeläke
- 1942 työkyvyttömyyseläke
- 1949 vanhuuseläke

# data[].attributes.body
- Lastensuojelulaki
- Irtolaishuoltolaki
- Alkoholistihuoltolaki

# data[].attributes.body
1930 -luvulla talouslama, niukkuus ja työttömyys

# data[].attributes.body
- 1931 kunnalliset äitiysneuvolat
- 1944 äitiysneuvolat joka kuntaan

# data[].attributes.body
-1920 Mannerheimin lastensuojeluliitto
-1922 köyhäinhoitolaki
-1927 terveydenhoitolaki
--> Kansan integrointi, sairauksien ennaltaehkäisy, köyhyyden poisto

# data[].attributes.body
- Köyhyys ja sosiaaliset ongelmat
- Invalidit
- Sotaorvot

# data[].attributes.body
- Kansankoulut 1900 -luvun alusta alkaen
- 1921 oppivelvollisuus

# data[].attributes.body
Köyhyys alettiin ymmärtää osana yhteiskunnallista rakennetta
- Terveiden ja hyväosaisten sosiaalinen vastuu
- Valistus ja kasvatus

# data[].attributes.body
Sairaiden, köyhien ja vammaisten hoito eriytyy

# data[].attributes.body
- Vaivaistalot
- Työlaitokset ja pakkotyö
- Kotihoito
- Köyhien, alkoholistien ja heikko-osaisten holhoaminen

# data[].attributes.body
1879 vaivaishoitoasetus: vastuu köyhistä kirkolta ja seurakunnilta kunnille

# data[].attributes.body
- Huono hygienia
- Tartuntataudit
- Korkea lapsikuolleisuus
- Köyhyys ja kurjuus

# data[].attributes.body
Kansalaisilla vastuu omasta elämästään, valtion rooli minimalistinen

# data[].attributes.body
Yhteinen järjestämisvastuu kaikilla sosiaali- ja terveyspalveluilla

# data[].attributes.body
Palvelujen järjestäminen aikaisempia rakenteita laajemmalle väestöpohjalle

# data[].attributes.body
Valmistelu alkoi 2011 ja on saanut monia käänteitä

# data[].attributes.body
2011 terveydenhuoltolaki: kuntalainen saa käyttää terveyskeskuspalveluja myös kotikuntansa ulkopuolella

# data[].attributes.body
2005 hoitotakuu: kansanterveyslakiin ja erikoissairaanhoitolakiin enimmäisajat, joiden kuluessa lääketieteellisesti todettuun kiireettömään hoitoon tulee päästä --> tasa-arvoinen hoitoon pääsy asuinpaikasta riippumatta

# data[].attributes.body
Kuntien välisen yhteistyön lisääminen
·2005 kunta- ja palvelurakennehanke (Paras-hanke): 52 kuntaliitosta 2006–10

# data[].attributes.body
- Väestön ikääntymiseen ja siitä johtuvaan palveluiden tarpeen kasvuun sopeutuminen    --> vaatimus palvelujen tuottavuuden lisääntymisestä

# data[].attributes.body
·Palvelusetelit
·Yksityiset vuokralääkäriyritykset perusterveydenhuoltoon
·Tilaaja-tuottajamallit
·Terveydenhuollon osien liikelaitostaminen

# data[].attributes.body
Asiakasnäkökulman, valinnanvapauden, palvelujen laadun, yksityisen sektorin toimintamallien, asiakkaiden kuluttajuuden ja palvelujen kauppatavara-näkökulman korostaminen

# data[].attributes.body
1980 –luvulta alkaen voimistunut julkisen sektorin kritiikki

# data[].attributes.body
1997 ja 2010 tehdyt aluehallinnolliset muutokset hajauttivat terveydenhuollon päätöksentekoa

# data[].attributes.body
1997 uusi valtionosuuslaki karsi valtionosuutta entisestään

# data[].attributes.body
Valtionosuuksia kunnille vähennettiin asiakasmaksujen luomisen nojalla

# data[].attributes.body
1993 asiakasmaksulaki: kunta voi periä kunnallisista terveyspalveluista tietyissä rajoissa itse määrittämänsä rahamäärän suoraan asiakkaalta   --> palvelujen hintojen enimmäissummaa korotettiin vielä vuonna 2008
·Nykyisin yksityishenkilöiden rahoitusosuus palveluista kansainvälisestikin korkea n. 20%

# data[].attributes.body
Julkisen sektorin säästöpaineet syvässä taloudellisessa lamassa 1991-94 johtivat terveydenhuollon sopeuttamiseen

# data[].attributes.body
· Sosiaali- ja terveyshallinto lakkautettiin, tehtävät siirrettiin sosiaali- ja terveysministeriölle --> suunnittelu ja rahoitus
·Valvontatehtäviin perustettiin Terveydenhuollon oikeusturvakeskus
·Vanhasta keskusvirastosta rakennettiin tutkimuksesta, kehittämisestä ja tietovarannoista vastaava Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus (Stakes) --> myöhemmin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)

# data[].attributes.body
1993 sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelua ja valtionosuutta koskeva valtionosuusuudistus: tehtäväkohtaisesta, kustannusperustaisesta valtionosuusjärjestelmästä yleisavustustyyppiseen, laskennalliseen järjestelmään --> lisää päätösvaltaa kunnille ja taloudellisuuteen kannustaminen

# data[].attributes.body
Hinta- ja veropolitiikan käyttö terveellisten elintapojen edistämiseen 1980-luvulla

# data[].attributes.body
- 1980 –luvun lopussa nykyinen terveydenhuoltojärjestelmä koossa
· 1984 Valtava –uudistus: valtionosuuksien tasaus eri sosiaali- ja terveyspalveluiden välillä, valtion valvonnan vähentäminen ja päätösvalta lähemmäs palvelujen käyttäjiä
·1989 erikoissairaanhoitolaki: kaikki sairaalat sairaanhoitopiirien alaisuuteen, kunnat osaksi sairaanhoitopiirejä
·1980 – luvulla omalääkärikokeilut --> jatkuva potilas-lääkärisuhde ja päivystyspalveluiden käytön vähentäminen

# data[].attributes.body
Työterveyshuolto kehittyi 1960-80 –luvuilla
·1979 työterveyshuoltolaki: velvoittaa työnantajaa järjestämään työterveyshuollon ennaltaehkäisevät palvelut

# data[].attributes.body
Kansalaisella käytössä sekä kunnalliset että yksityiset sairausvakuutuksesta korvattavat terveyspalvelut

# data[].attributes.body
Kustannuksista valtio maksoi osan valtionosuuksina, kunta loput

# data[].attributes.body
Kunnanlääkärijärjestelmä purettiin ja jokaisen kunnan tai kuntaliiton tuli perustaa terveyskeskus

# data[].attributes.body
1972 kansanterveyslain nojalla kuntien tuli järjestää asukkailleen sairaanhoitopalvelut, kouluterveydenhuolto ja alle 17 –vuotiaiden hammashoito

# data[].attributes.body
Sotien jälkeinen säännöstelykausi päättyi 1956 --> Talous kasvoi ja Suomi vaurastui
- Vaurastumista vauhditti siirtyminen maatalousyhteiskunnasta teollisuus- ja palveluyhteiskunnaksi 1970- luvun puoliväliin tultaessa
- Kulutuskysynnän ja siitä seuraavan talouskasvun turvaamiseksi sosiaaliturvaa alettiin laajentaa
· Työttömyys- ja eläketurva, sosiaali- ja terveyspalvelut

# data[].attributes.body
1960 –luvulla kattavat, sairauksien ehkäisyyn keskittyvät avoterveydenhuollon palvelut               -->painopiste sairaalahuollosta avohuoltoon
·1963 sairausvakuutuslaki --> sairaudesta, raskaudesta ja synnytyksestä aiheutuvien kulujen ja ansiomenestysten  korvaaminen sairaanhoitovakuutuksena ja päivärahavakuutuksena
·1972 kansanterveyslaki:  kaikille yhtäläiset terveydenhuoltopalvelut, kansanterveystyö kuntien vastuulle, kunnille enemmän päätösvaltaa

# data[].attributes.body
1940 –luvulla erikoissairaanhoitoa alettiin kehittää määrätietoisesti
·Vahvan ja kattavan sairaalaverkon rakentaminen Suomeen 1950- ja 1960 – luvulla

# data[].attributes.body
1940 –luvun alussa säädetyt lait: jokaiseen kuntaan kunnanlääkäri tai kuntien yhteinen aluelääkäri ja terveyssisar
· Kunnanlääkärit, terveyssisaret, kunnansairaalat, äitiys- ja lastenneuvolat kunnallisen terveydenhuollon kivijalka
·Sairaalaverkko hajanainen

# data[].attributes.body
1879 terveydenhoitosetus ensimmäinen askel kohti valtiollista terveydenhuollon järjestämistä: jokaiseen kaupunkiin terveydenhoitolautakunta ja –säännöstö

# data[].attributes.body
- 1800-luvulla löyhästi hallinnoitu, paikallisvetoinen kunnanlääkärijärjestelmä