# data[].attributes.body
Der var stor uenighed mellem Øst og Vest om, hvordan man skulle fortolke menneskerettighederne. Diskussion opstod af et punkt i Helsinki-aftalen fra 1975, som refererede FN's verdenserklæring om menneskerettigheder fra 1948. (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 131)

# data[].attributes.body
Arbejderne i Polen demonstrerede grundet, at deres lønninger var blevet sat ned. I et samfund med planøkonomi, der bliver lønnen fastsat af planmyndighederne, og strejke var forbudt. Der blev i alt dræbt 53 demonstranter, og man gik imod den polske regering, hvor Rusland havde meget indflydelse. Det viser, at folk også var utilfredse med det kommunistiske styre. (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 71)

# data[].attributes.body
Vietnam var i 1954 blevet delt i en kommunistisk del, Nord, og en diktatur-demokrati, Syd. I Syd opstår der nogle oprørsgrupper mod lederen, Diem grundet hans anti-kommunisme. Efterfølgende blev han myrdet. USA havde et engagement i krigen, fordi man for alt i verden gerne ville undgå at kommunismen blev spredt. Vietnamkrigen gjorde USA meget upopulær, og på den måde styrkede det Sovjetunionen (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 104-106).

# data[].attributes.body
Fidel Castro, kommunistisk revolutionær, laver aftaler med Sovjetunionen, som giver dem direkte adgang til amerikansk territorium. Russerne gik i gang med at opstille raketter på øen som svar på USA's tidligere opstillede missiler i Tyrkiet og i Italien. Da amerikanerne opdagede raketterne, var der flere dages korrespondence mellem Kennedy og lederne i Sovjet. Man truede skrappere midler i brug, hvis ikke raketterne blev taget ned. Det endte med, at de sovjetiske raketter blev demonteret (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 79-80).

# data[].attributes.body
Sovjet har for alvor problemer med flugt fra Østtyskland til Vesttyskland, da grænsen mellem Øst- og Vestberlin var åben. Derfor beslutter man i DDR at bygge en mur omkring Østberlin, så indbyggerne ikke kan flygte til Vest. I Vesten bliver det anset som en falliterklæring (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 76).

# data[].attributes.body
Efter 2. verdenskrig bliver  FN oprettet, hvor formålet var at bevare verdensfreden og at skabe et forum til at tale med hinanden. FN blev oprettet på engelsk-amerikansk initiativ og fik hovedsæde i New York. I starten var 51 lande med, og i dag er stort set alle verdens lande med. (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 31).

# data[].attributes.body
I 1949 opretter Sovjetunionen en Østtysk stat, DDR, som en reaktion til det tættere forhold og samarbejde mellem de tre vestlige besættelsesmagter. Disse tre udgjorde det senere Vesttyskland, BRD. På dette tidspunkt ville man dog ikke acceptere DDR som en stat (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 26).

# data[].attributes.body
Efter 2. verdenskrig led mange lande under dårlig økonomi grundet krigsomkostningerne. Af den grund tilbød USA finansiel hjælp i form af Marshall-planen, som blandt andet Danmark takkede ja til. At takke ja betød også, at man indirekte valgte Vest frem for Øst (Olsen og Sønderberg, 2010, s. 24).