# data[].attributes.body
vitsvanshjort

# data[].attributes.body
skogsren

# data[].attributes.body
dovhjort

Kuusipeura on Suomeen tuotu hirvieläin.

# data[].attributes.body
klövdjur

metsäkauris rådjur
kuusipeura dovhjort
metsäpeura skogsren
valkohäntäpeura vitsvanshjort
hirvi älg
saksanhirvi kronhjort
poro ren
villisika vildsvin

# data[].attributes.body
rådjur

Metsäkauris on pienin ja siroin Suomessa tavattavista hirvieläimistä.

# data[].attributes.body
uros hane
naaras tik
sonni tjur
haaskansyöjä asätare
petoeläin rovdjur

# data[].attributes.body
ahma järv
hilleri iller
hirvi älg
ilves lodjur
karhu björn
kettu räv
mäyrä grävling
näätä mård
orava ekorre
saukko utter
susi varg

# data[].attributes.body
järv

Ahma on Suomen suurin näätäeläin. Ahma on haaskansyöja (= asätare), eli sen tulevaisuus on riippuvainen muiden suurpetojen esiintymisestä.

# data[].attributes.body
Ekorre

# data[].attributes.body
Grävling

# data[].attributes.body
(brun)björn

Karhu on Euroopan suurin petoeläin ja Suomen kansalliseläin. Karhuja esiintyy koko Suomessa Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Karhujen kokonaisyksilömäärä on arvioitu olevan vähän yli 2000 yksilöä ennen vuoden 2018 metsästyskautta. Karhulle on suomenkielessä yli 200 nimityksiä kuten esimerkiksi otso ja mesikämmen sekä harvemman tiedossa olevat otava ja mörkö.

Karhulla on tuuhea usein ruskeansävyinen turkki sekä pienet pyöreät korvat. Useimmat karhut nukkuvat lumisen ajan talviunta. Karhu on ketterä, vahva, hyvä kiipeilemään sekä uimaan. Karhut liikkuvat pääsäntöisesti öisin ja hämärässä, välttävät ihmisiä parhaansa mukaan eikä niillä ole luontaisia vihollisia.

Karhu on kaikkiruokainen ja syö mm. marjoja, viljaa, hyönteisiä ja hirveä. Suurin osa ravinnosta koostuu muusta kuin lihasta.

Lähde: suurpedot.fi

# data[].attributes.body
Räv

# data[].attributes.body
Hirvi on suurikokoinen nisäkäslaji joka elää pohjoisessa Euroopassa ja läntisessä Aasiassa. Vuonna 2005 arvioitiin että Suomessa eli 110 tuhatta hirviä.
Hirvisonni (sonni=tjur) voi painaa yli 700 kilogrammaa. Ruumis voi olla kolme metriä pitkä ja hartioiden kohdalta 2,3 metriä korkea. Hirvisonneilla on täysiluiset sarvet, jotka uusiutuvat vuosittain vanhojen pudotessa talven aikana.Turkin väri vaihtelee mustanruskeasta punaruskeaan.
Hirvet elävät enimmäkseen yksin, mutta saattavat talvella muodostaa pieniä ryhmiä. Hirvet ovat aktiivisimpia aamu- ja iltahämärän aikoihin. Ne syövät monia puita, pensaita ja ruohovartisia kasveja. Talvella niiden ruokavalioon kuuluvat risut ja puiden kuori.Hirvet ovat myös hyviä uimaan ja voivat siirtyä saariin jopa kilometrien matkan

# data[].attributes.body
varg

Susi on villeistä koiraeläimistä suurin, ja sudet elävät mieluiten perheyksiköstä muodostuneessa laumassa.

# data[].attributes.body
hermelin

# data[].attributes.body
Ilves onkeskikokoinen kissaeläin. Suomessa ei ole paljon ilveksiä, vain noin 2000 yksikköä.

Ilveksen tunnusomaisia piirteitä ovat tupsukorvat, paksu ja yleensä kirjava (färgglad) turkki sekä isot tassut.

Ilves syö monenkokoisia eläimiä hiirestä (älg) valkohäntäpeuraan (vitsvanshjort). Ihmiselle siitä ei ole vaaraa tai paljonkaan haittaa.

Ilveksen ruumiin pituus on noin 70–140 senttimetriä ja häntä 15–25 senttimetriä.  Ilves painaa tavallisesti 8–25 kilogrammaa. Uros (hane) on naarasta (tik) kookkaampi.  Ilveksen silmät ovat keltaiset ja silmäterät pyöreät.

# data[].attributes.body
iller

# data[].attributes.body
mård

# data[].attributes.body
utter