# data[].attributes.body
Raatajat rahanalaiset (1893) Eero Järnefeltin

# data[].attributes.body
:Vincent van Gogh: Tähtikirkas yö (1889)

Työstä huomaa hyvin, voimakkaiden värien käytön ja sen, miten niillä on pyritty korostamaan tunnetta.

# data[].attributes.body
- Pablo Picasson teos Avignonin naiset (1907)

- Kubismia siinä edustaa etenkin teoksen oikeanpuoleinen naishahmo, jota kuvataan useasta eri kulmasta samanaikaisesti sekä kuva on muutenkin harkitun karkea ja kömpelö ja henkilöt on hajotettu teräväkulmaisesti liittyviksi tasopinnoiksi.

# data[].attributes.attachment_caption
Marat'n kuolema, Jacques-Louis David, 1793

# data[].attributes.body
Syntyi 1700-luvun puolivälissä

Haki vaikutteita antiikin ajan klassisesta taiteesta

Arvostettiin selkeyttä

Tuntomerkkinä esim. Selkeät suoraviivaiset muodot ja vaaleat värit

# data[].attributes.body
Väinämöisen lähtö - Akseli Gallen-Kallela (1895)

Kalevala aiheena on osa Suomen kansan myyttiä

Maalaus on lähes unen kaltainen kokonaisuutena

Värit ovat kirkkaita ja korostettuja

# data[].attributes.body
- kuvataan ihmisen sisäisiä tunteita,

- liioitellaan taustalla olevan kuvan piirteitä

- voimakkaat värit

- tavoitteena herättää voimakkaita reaktioita ja tunteita

# data[].attributes.body
Teos esittää unenomaisen maiseman, jossa sulavat kellot kuvaavat alitajuntaa ja ajan epätodellista luonnetta. Mielikuvituksen korostamista.

# data[].attributes.body
Impressio – nouseva aurinko (1872), Claude Monet

Taiteilija:
Claude Monet (1840–1926) oli impressionismin tunnetuin edustaja.

# data[].attributes.body
Maratin kuolema, Jacques Louis David. Se esittää vallankumousjohtaja Jean Paul Maratia murhattuna kylpyammeessaan.

# data[].attributes.body
Kuvassa on sulaneen näköisiä kelloja autiossa maisemassa. Teos kertoo siitä, että aika ei ole unissa tai mielessä samanlaista kuin todellisuudessa.

# data[].attributes.body
Tehty: 1913

Kertoo arjen ja taiteen yhdistymisestä

# data[].attributes.body
Tähtikirkas yö Vincent van Gogh

Yksinkertainen sommittelu ja yktyiskohdat ei ole tarkat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tähtikirkas yö ( holl. De sterrennacht) on Vincent van Goghin öljyvärimaalaus, jonka hän maalasi kesäkuussa 1889 Saint-Rémyssa Provencessa Etelä-Ranskassa mielisairaalan huoneessa. Maalauksen mitat ovat 73 × 92 senttimetriä. Tähtikirkas yö on yksi Van Goghin tunnetuimmista maalauksista. Sitä säilytetään Museum of Modern Artissa New Yorkissa.

Van Gogh oli syyskuussa 1888 maalannut samannimisen jokinäkymän Arlesissa, Etelä-Ranskassa, jossa hän silloin asui. Hän palasi tähtiyön aiheeseen kahdeksan kuukautta myöhemmin kesällä 1889 Saint-Rémyssa, jonne hän oli muuttanut Arlesista. Van Gogh oli leikannut itseltään korvalehden edellisen vuoden joulukuussa, ja toivuttuaan ensin arlesilaisessa sairaalassa hän oli kirjautunut Saint-Paul de Mausolen mielisairaalaan Saint-Rémyssa. Siellä hän maalasi huoneessaan silloin kun ei kärsinyt kohtauksistaan. Huoneessa maalattu Tähtikirkas yö perustuu Van Goghin muistikuviin kotimaastaan Hollannista.

Van Gogh maalasi Tähtikirkkaan yön kesäkuussa 1889. Hän mainitsi maalauksen lyhyesti noin 18. kesäkuuta veljelleen Theolle kirjoittamassaan kirjeessä. Hän lähetti maalauksen saman vuoden syyskuussa veljelleen muutaman muun maalauksensa kanssa. Saatekirjeessään hän kuvasi teostaan sommitelmallisesti liioitelluksi ja sen linjoja kieroiksi kuten vanhoissa puukaiverruksissa.

Theo van Goghin leski Johanna myi Tähtikirkkaan yön vuonna 1900 ranskalaiselle taidekriitikolle Julien Leclercqille, joka kuitenkin antoi sen seuraavana vuonna taidemaalari Émile Schuffeneckerille saaden vaihdossa toisen Vincent van Goghin maalauksen Sireenipensaat. Johanna van Gogh osti maalauksen takaisin vuonna 1905. Seuraavana vuonna Rotterdamissa sijainnut Oldenzeelin galleria myi sen rotterdamilaiselle Georgette P. van Stolkille. Vuonna 1938 maalauksen osti taidekauppias Paul Rosenberg, joka myi sen vuonna 1941 The Museum of Modern Artille.

Maalaus esillä New Yorkin MoMAssa.

Maalauksen taivaalla on kirkkaankeltainen, Aurinkoa muistuttava kuunsirppi, suuria, sädekehien ympäröiviä tähtiä sekä ilmapyörteitä. Etualalla vasemmalla on korkeita sypressejä, joiden takana näkyy geometrisin muodoin kuvattu kylämaisema ja sen takaisia kukkuloita ja provencelaisia oliivipuita.

Maalauksessa on käytetty paljon perusvärejä, kuten sinistä ja keltaista, ja muodot on pelkistetty ääriviivoiksi. Siveltimenvedot ovat vierekkäisiä kuten mosaiikissa, mikä antaa maalaukselle liikkeen tuntua. Maalauksen aaltomaisesti yhteensulautuvat elementit antavat vaikutelman sulasta vahasta.

Taivaan tummansininen on enimmäkseen keinotekoista ultramariinia ja pyörteilevä vaaleansininen kobolttisinistä. Kuuta ympäröivä vihreä on smaragdinvihreää, Kuun ja tähtien syvänkeltainen intiankeltaista ja sinkkikeltaista, ja niitä ympäröivä vaaleankeltainen mahdollisesti kadmiumkeltaista. Sypressin ruskeat oksat ovat poltettua umbraa ja lehtien vihreä mahdollisesti preussinsinistä sekoitettuna joko poltettuun umbraan tai keltaiseen väriin.

Maalauksen taivaalla näkyvien Kuun, Venuksen ja tähtien ( Oinaan tähdistön) sijainnit vastaavat todellista tähtitaivasta aamuyöllä Saint-Rémyssa kesäkuussa 1889, jolloin Van Gogh maalasi teoksen.

Tähtikirkas yö on innoittanut muiden muassa säveltäjä Henri Dutilleuxia (Timbres, espace, mouvement, 1978), runoilija Anne Sextonia ("The Starry Night") ja laulaja Don McLeania (" Vincent ").

# data[].attributes.attachment_link.description
Tähtikirkas yö ( holl. De sterrennacht) on Vincent van Goghin öljyvärimaalaus, jonka hän maalasi kesäkuussa 1889 Saint-Rémyssa Provencessa Etelä-Ranskassa mielisairaalan huoneessa. Maalauksen mitat ovat 73 × 92 senttimetriä. Tähtikirkas yö on yksi Van Goghin tunnetuimmista maalauksista. Sitä säilytetään Museum of Modern Artissa New Yorkissa.

# data[].attributes.headline
Surrealismi, Tuntemattoman naisen muotokuva - Mindica

# data[].attributes.subject
Surrealismi, Tuntemattoman naisen muotokuva - Mindica

# data[].attributes.body
- pyritään tuomaan esiin ihmisen tiedostamaton ja alitajuinen.

- Kuvataiteen surrealismin tunnuspiirteitä olivat unenomaiset sommitelmat sekä muodon, tilan ja ajan vääristyminen.

# data[].attributes.body
- Ekspressionismi Taivoitteena korostaa sisäistä tunnetta ilman mitään kaunistelematta.

- On voimakkaita ja epäluonnollisia värejä.

-Muotojen vääristyminen.

# data[].attributes.headline
Willian Girometti, Tuntemattoman naisen muotokuva, 1972, Kaisa

# data[].attributes.subject
Willian Girometti, Tuntemattoman naisen muotokuva, 1972, Kaisa

# data[].attributes.body
Näkyy suoraviivaisuus, selkeät muodot, vaalea väritys, pylväät sekä päätykolmiot

Greek Revival –tyylisuuntaa edustavan museorakennuksen suunnitteli arkkitehti Robert Smirke

# data[].attributes.headline
 Uusklassismi  -Le Serment des Horaces, Jacques-Louis David (1748–1825) 

# data[].attributes.subject
 Uusklassismi  -Le Serment des Horaces, Jacques-Louis David (1748–1825) 

# data[].attributes.body
Khioksen verilöyly joka on Eugene Delaroixin maalaus vuodelta 1824.

Se kuvaa kaksi vuotta aiemmin tapahtunutta Khioksen verilöylyä, jossa turkkilaiset olivat Kreikan itsenäisyyssodan aikana surmanneet Khioksen saaren asukkaat.

Siinä näkyy Historiallinen ja tunteellinen tilanne, joka kuohuttikin koko Eurooppaa, joka oli yleisesti ottaen Romantiikalle tyypillistä.

# data[].attributes.body
Claude Monet, Impressio, auringonnousu. Edustaa impressionismia selkeällä siveltimenkäytöllä, valon ja värin lukituksella ja hetkellisen tunnelman kuvaamisella.

# data[].attributes.body
Jean-Jacques Rousseau oli merkittävä valistusfilosofi, joka vaikutti eurooppalaiseen poliittiseen ajatteluun.

Hän kirjoitti teoksen The Social Contract, jossa hän esittää, että oikeutettu yhteiskunta perustuu kansalaisten yhteiseen sopimukseen ja yhteiseen tahtoon.

Rousseau korosti yleistä tahtoa eli kollektiivista päätöstä, joka edustaa yhteistä etua eikä yksilöllisiä haluja.

Hän uskoi, että todellinen poliittinen vapaus löytyy siitä, kun ihmiset noudattavat lakeja, jotka he itse ovat kollektiivisesti hyväksyneet.

Rousseaun ajatukset ovat vaikuttaneet merkittävästi moderniin demokratiaan, kansan suvereniteettiin ja poliittiseen filosofiaan.

# data[].attributes.body
- Oli myös juristi ja poliittinen ajattelija

- Tunnettu vallanjako-opista, josta vaikutus modernien demokratioiden syntyyn

- Vallanjako-oppi:

1. Lainsäädäntövalta

2. Toimeenpanovalta

3. Tuomiovalta

Hänen näkemyksensä esim. moraaliin oli siihen aikaan nähden laajempi.

# data[].attributes.body
Voltaire (1694–1778) oli keskeinen ranskalainen valistusfilosofi ja kirjailija, joka tunnetaan järkeen nojaavasta ajattelustaan, ihmisoikeuksien puolustamisesta ja uskonnollisen suvaitsevaisuuden vaatimisesta. Hän kritisoi voimakkaasti kirkkoa, ennakkoluuloja ja sensuuria, sekä puolusti mielipiteen-, uskon- ja oikeudenvapautta, ja hänen teoksensa vaikuttivat merkittävästi Valistuksen aatevirtaan

# data[].attributes.body
-Voltaire, oikealta nimeltään Francois-Marie Arouet, oli ranskalainen filosofi.

-Hän ei niinkään ollut kriittinen monarkioita kohtaan vaan hänen mielestään itsevaltiuus toimii kunhan valtias toimii kansan hyväksin.

-Voltaire kävikin kiivasta kirjeenvaihtoa etenkin Venäjän ja Preussin kuninkaallisten kanssa.

-Hän oli kristisen kirkon ja orjuuden suuri arvostelija

-Voltairella oli myös lukuisia muita teoksia myös puhtaan filosofian ulkopuolella, kuten ruonoja, romaaneja ja näytelmiä.

# data[].attributes.body
Voltaire oli ranskalainen kirjailija, filosofi ja valistuksen ajan ajattelija, joka tunnettiin älystään sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja ihmisoikeuksien puolustamisesta. Hän kritisoi erityisesti uskonnollista fanatismia ja vallanpitäjiä. Hän oli erittäin tuottelias kirjoittaja, joka tuotti näytelmiä, esseitä, novelleja, kuten Candide, ja historiateoksia, ja hänen ajatuksensa vaikuttivat merkittävästi Ranskan vallankumoukseen.

# data[].attributes.body
John Locke (1632–1704) oli englantilainen filosofi ja valistusajattelun merkittävä hahmo, jota pidetään usein koko valistusfilosofian isänä.

-Vaikutti Englannin 1600-luvun lopun poliittisiin uudistuksiin ja Mainion vallankumouksen taustalla olleeseen ajatteluun

-Ajatteli ihmisten olevan syntyessään tasa-arvoisia ja omistavan luonnolliset oikeudet: henki, vapaus ja omaisuus

-Valtion tehtävänä on suojella näitä oikeuksia, jota varten syntyy yhteiskuntasopimus, jossa kansa antaa vallan hallitsijoille ehdolla, että hallitsijat toimivat kansan eduksi

-Hänen ajattelu synnytti pohjan edustukselliselle demokratialle, perustuslailliselle hallinnolle ja vallan kolmijako opille.

# data[].attributes.body
Montesquieu eli 1689-1755

Ransakalainen valistusfilosofi, lakimies ja yhteikuntateoriikko.

Hänet tunnetaan vallan kolmijako-opista, joka on yhä perusperiiate.

myös lakien henki teoksesta, joka vaikutti esim Yhdysvaltojen perustuslakiin

# data[].attributes.body
John Locke (1632–1704)

Englantilainen filosofi ja yksi valistuksen ajan merkittävimmistä ajattelijoista, erityisesti tietoteorian ja poliittisen filosofian alalla.hän esitti, että ihmisen mieli on syntyessä tyhjä taulu ja että tieto syntyy kokemuksen kautta aistihavaintojen ja pohdinnan avulla. Politiikassa Locke vastusti itsevaltiutta ja katsoi, että vallan oikeutus perustuu yhteiskuntasopimukseen, jossa ihmiset suostuvat hallintoon suojellakseen luonnollisia oikeuksiaan, jotka tunnetaan nykyään perusoikeuksina. jos hallitus ei näitä suojele kansalla on oikeus vastustaa tai syrjäyttää se. Locken ajatukset vaikuttivat ratkaisevasti liberaalin demokratian syntyyn.

# data[].attributes.body
Ranskalainen kirjailija ja valistusfilosofi

Kannatti vapaakauppaa, ihmisoikeuksia, mielipiteen- ja uskonvapautta, oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin.

kannatti valistunutta itsevaltiutta, jossa filosofit toimisi yhdessä kuninkaan kanssa.

Kuoli Pariisissa 1778

# data[].attributes.body
John Locke (1632–1704)

englantilainen valistusfilosofi

tunnetaan ajatuksesta, että ihminen syntyy ”tyhjänä tauluna” (tabula rasa)

korosti luonnollisia oikeuksia: elämä, vapaus ja omaisuus

# data[].attributes.body
Jean-Jacques Rousseau oli valistusajan filosofi, joka korosti, että ihminen on luonnostaan hyvä, mutta yhteiskunta turmelee hänet. Hän painotti kansanvaltaa ja se näkyy erityisesti hänen teoksessaan Yhteiskuntasopimus. Rousseau vaikutti merkittävästi demokratian, kasvatuksen ja Ranskan vallankumouksen aatteisiin.

# data[].attributes.body
Tunnettu vallan kolmijako teoriasta

Arvosteli itsevaltiutta

ylisti Englannin parlamentaarista järjestelmää

# data[].attributes.body
John Locke oli englantilainen filosofi ja lääkäri. Häntä pidetään valistusajan vaikutusvaltaisimmista ajattelijoista. Hänet tunnetaan erityisesti tietoteoriastaan, jonka mukaan mieli on syntyessään "puhdas taulu" ja yhteiskuntafilosofiastaan, jossa hän esitti ajatuksia luonnollisista oikeuksista (elämä, vapaus, omaisuus) ja hallituksen perustumisesta kansan suostumukseen, vaikuttaen merkittävästi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistukseen ja moderniin demokratiaan.

# data[].attributes.body
Galileo Galilei (1564–1642) oli italialainen tähtitieteilijä, fyysikko ja matemaatikko. Hän kehitti kaukoputkea ja teki tärkeitä havaintoja, kuten Jupiterin kuiden löytymisen ja Kuun epätasaisen pinnan havaitsemisen. Galilei tuki aurinkokeskistä maailmankuvaa, mikä johti ristiriitaan katolisen kirkon kanssa. Häntä pidetään nykyaikaisen tieteen uranuurtajana.

# data[].attributes.body
-Tunnettu ranskalainen kirjailija ja filosofi.

-Hän kritisoi aikanaan Ranskan uskonnollista suvaitsemattomuutta.

-Voltaire sai paljon kritiikkiä Ranskassa ja hän meni maanpakoon Englantiin.

-Kuoli 83-vuotiaana Pariisissa.

# data[].attributes.body
Voltaire (1694–1778) oli valistuksen ajan keskeinen ajattelijana ja kirjailijana. Hän puolusti sananvapautta, uskonnollista suvaitsevaisuutta ja järjen käyttöä, sekä arvosteli terävästi kirkon ja itsevaltiaiden vallan väärinkäyttöä. Tunnetuimpia teoksia ovat mm Candide.

# data[].attributes.body
syntyi 29. elokuuta 1632 ja kuoli 28. lokakuuta 1704

uuden ajan filosofi

tunnettu tietoteoriastaan ja yhteiskuntafilosofiastaan

empirismin kannattaja ja liberalismin puolustaja

# data[].attributes.headline
Francois Marie Arouet eli taiteilijanimeltään Voltaire (1694–1778)

# data[].attributes.subject
Francois Marie Arouet eli taiteilijanimeltään Voltaire (1694–1778)

# data[].attributes.body
Ei kannattanut vallan jakamista piti valistunutta itsevaltiutta
tehoikkaimpana tapana järjestää hallinon, kunhan hallitsija pitäisi aidosti huolta alamaistensa hyvinvoinnista ja toimisi valistuksen periaatteiden mukaisesti => turvaa yksinomaisuuden suojan ja uskonnonvapauden yms.

Lisäksi hän oli jyrkkä kirkon arvostelija ja kirjeen vaihdossa Preussin kuninkaan ja Venäjän hallitsijan kanssa

Ronja

# data[].attributes.body
-eli 1689-1755

-tunnetaan tekemästään vallan kolmijaon teoriasta, johon nyky yhteiskunta perustuu

-teki poliittisia filosofin teoksia

-vei ajattelua, että lait sekä hallinto riippuivat yhteiskunnan olosuhteista

-vaikutti demokratia kehitykseen

# data[].attributes.body
- Jean-Jacques Rousseau (1712–1778) oli sveitsiläis-ranskalainen valistusajan filosofi ja kirjailija.

- Hän ajatteli, että ihminen on luonnostaan hyvä, mutta yhteiskunta turmelee hänet.

- Rousseau korosti yksilön vapautta, tasa-arvoa ja kansanvaltaa.

- Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Yhteiskuntasopimus ja Émile.

- Hänen ajatuksensa vaikuttivat voimakkaasti Ranskan vallankumoukseen ja moderniin demokratiaan.

# data[].attributes.body
Montesquieu (1689–1755)

Tunnetaan erityisesti:

Vallanjako-opista: lainsäädäntö, toimeenpano, tuomiovalta.

Vapauden suojelemisesta vallan keskittymistä vastaan

Ydinajatus:
Vallan väärinkäyttö estetään jakamalla valta usealle taholle. Tämä ajatus vaikutti vahvasti moderniin demokratiaan.

# data[].attributes.body
John Locke

- Uuden ajan filosofi

- tunnettu sekä tietoteoriastaan että yhteiskuntafilosofiastaan.

- Tietoteoria: mieli syntymässä on tyhjä taulu, jolle kaikki tieto kirjoitetaan kokemuksen kautta aistihavaintojen ja niistä johdettujen monimutkaisten ideoiden avulla

- yhteiskuntafilosofia perustuu luonnontilaan, jossa ihmisillä on luonnolliset oikeudet  ja yhteiskuntasopimukseen, jossa he siirtyvät siviiliyhteiskuntaan perustamaan hallituksen, joka suojelee näitä oikeuksia, jolloin valta on rajattua ja kansan suostumukseen perustuvaa

- empirismin eli kokemusajattelun kannattaja

-yksilönvapauksia ja tasa-arvoa korostavan liberalismin puolustaja

# data[].attributes.body
- Arvosteli itsevaltiutta ja ylisti Englannin parlamentaarista järjestelmää

- Halusi luoda vastavoiman kuninkaalle Ranskaan

- Valmis antamaan valtaa aatelistolle, kirkolle tai yksittäisille kaupungeille vastapainona kuninkaalle

- Keksi vielä nykyäänkin käytössä olevan vallan kolmijako-opin, jossa lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta pitäisivät olla erillään toisistaan

# data[].attributes.body
John Locke (1632–1704) oli englantilainen filosofi ja valistusajattelija. Hänet tunnetaan liberalismin isänä sekä ajatuksesta, että ihmisellä on luonnolliset oikeudet elämään, vapauteen ja omaisuuteen. John Locken mukaan tieto perustuu kokemukseen, ja ihmisen mieli on syntyessään ”tyhjä taulu”.

# data[].attributes.body
John Locke (1632–1704) oli englantilainen valistusfilosofi, jota pidetään liberalismin isänä, empirismin perustajana ja keskeisenä yhteiskuntasopimusteorian kehittäjänä, jonka ajatukset luonnollisista oikeuksista (elämä, vapaus, omaisuus) ja hallituksen suostumuksesta vaikuttivat merkittävästi moderniin politiikkaan, erityisesti Yhdysvaltain perustamisasiakirjoihin. Hänen työnsä korosti mielen ”tyhjänä tauluna” ja vaikutti valtavasti tietoteoriaan, politiikkaan ja koulutukseen.

# data[].attributes.body
italialainen tähtitieteilijä, fyysikko ja filosofi

Hän löysi Jupiterin neljä suurinta kuuta. Tämä oli ratkaiseva todiste Kopernikuksen aurinkokeskisen mallin (heliosentrinen malli) tueksi, sillä se osoitti, että kaikki taivaankappaleet eivät kierrä Maata.

# data[].attributes.body
Rousseau (1712-1778) oli geneleväissyntyinen kirjailija ja filosofi, jonka monipuolinen kirjallisuus käsitteli yhteiskuntaa. Hän oli myös ainoa valistusfilosofi, joka kannatti yleistä äänioikeutta. Hänet tunnetaan suurena valistusajan filosofina ja hänet yhdistetään Ranskan suuren vallankumouksen johtoaatteisiin. Hän kirjoitti myös runoja ja näytelmiä, sekä useita omaelämänkertoja.

# data[].attributes.body
Locke

- Montesqueiu

- Voltaire

- Rousseau

Valmistele esittely yhdestä valistusfilosofista -

# data[].attributes.body
Aristoteles (348-322ekr)

Asetti jokaisen ihmisen päämääriksi onnen, jonka saavutti tekemällä hyviä tekoja. Piti harmonista elämää tärkeänä sekä ääripäiden välttämistä. Pitää oppia kulkemaan kultaista keskitietä. Aristoteleen merkittävämpänä tekona pidetään monen tieteenhaaran perustamista. Esimerkiksi astronomia, lääketiede, politiikka, fysiikka, biologia. Näistä kaikista aiheista Aristoteles keskusteli ja luennoi. Näin toimien näiden tieteiden isänä. Myös merkittävänä voidaan pitää, Aristoteleen runousoppia jolla hän loi yhä käytössä olevan kirjallisuuden teoreettisen perustan, esimerkiksi luokittelemalla kirjallisuuden eri lajeihin. Todellinen suurmies ja, jopa merkittävin antiikin Kreikan filosofeista.

# data[].attributes.body
Oli antiikin kreikkalainen filosofi 427-347 eaa, Sokrateen oppilas ja Aristoteleen opettaja. Perusti Akatemian jossa keskityttiin matematiikkaan, filosofiaan ja luonnontutkimukseen, ja jossa kehitettiin dialektiikkaa. On ensimmäinen eurooppalainen filosofi, jonka tärkeimmät teokset ovat säilyneet jälkipolville

# data[].attributes.body
Aristoteles (384–322 eaa.) oli yksi kolmesta merkittävästä antiikin filosofeista ja merkittävä tiedemies. Aristoteles määritteli ihmisen päämääräksi onnen, jonka voi saavuttaa tekemällä oikeita tekoja.

Filosofian lisäksi aristoteles luennoi astronomiasta, lääketieteestä, politiikasta, fysiikasta, biologiasta ja retoriikasta

Aristoteles on yksi länsimaisen filosofian keskeisimmistä ajattelijoista ja vaikutti lähes kaikkiin tieteen ja filosofian osa-alueisiin.

# data[].attributes.body
Sokrates oli Ateenassa vaikuttanut filosofi, joka sai vaikutteita sofisteilta. Hän on myös yksi historian tunnetuimmista filosofeista. Hän halusi selvittää, mitä on viisaus.

# data[].attributes.body
Sokrates on yksi kaikkien aikojen kuuluisin filosofi. Hän oli arvostettu filosofi. Sokratesta pidetään länsimaisen filosofian isänä. Sokrates eli vuosina 470-399 eKR. Sokrates oli ensimmäinen filosfi, joka menetti henkensä ajatustensa vuoksi.

# data[].attributes.body
Sokrates oli Antiikin Kreikan filosofi, josta puhutaan länsimaisen filosofisen ajattelun perustajana. Hän eli noin 470-399 eaa. eikä itse kirjoittanut mitään. Hänen oppilaitansa olivat esim. Platon ja Ksenofon. Sokrates tunnetaan erityisesti Sokraattisesta menetelmästä eli kyselytavasta, jossa totuutta etsitään kysymysten ja vastauksien avulla.

# data[].attributes.body
Platon oli antiikin kreikkalainen filosofi, joka syntyi Ateenassa noin vuonna 428 eKr. ja kuoli noin vuonna 348 eKr. Hän opiskeli Sokrateen johdolla ja myöhemmin perusti Ateenaan Platonin Akatemian, jota pidetään usein ensimmäisenä yliopistona länsimaissa. Platon myös oli Aristoteleen opettaja. Platon tunnetaan erityisesti teoriastaan, jota kutsutaan muoto‑opiksi. Sen mukaan todellinen todellisuus ei ole se, mitä aistimme havaitsevat, vaan abstrakti, muuttumaton ja täydellinen maailma. Aistimaailma on vain heijastus tästä korkeammasta todellisuudesta, ja todellinen tieto syntyy, kun järki ymmärtää nämä ideat.

# data[].attributes.body
Sokrateksen oppilas ja filosofi, kuka eli 427-347 jaa. Ateenassa. Platon on kirjoittanut suurimman osan merkittävimmistä lähteistä Sokrateksen opeista. Hän oli myös ensimmäinen henkilö, kuka todistetusti hahmotti omanlaisensa utopian, jota voi nykymaailmassa verrata totalitarianismiin.

# data[].attributes.body
Yksi vaikutusvaltaisimmista filosofeista Kreikassa. Sokrateen kuuluisin oppilas ja Aristoteleen opettaja. Hän kehitti ideaopin, eli ideat ovat olemassa itsestään, eivätkä ole missään maanpäällisessä aineessa. Hänet tunnetaan myös kirjoittamistaan dialogeista.

# data[].attributes.body
Platon oli antiikin kreikkalainen filosofi Sokrateen oppilas ja Aristoteleen opettaja.

Hänen filosofiansa mukaan viisain ihminen pitää olla se joka on kaikkien johtaja. Hän on Ateenan akatemian perustaja ja käsitteli aiheita kuten oikeudenmukaisuus ja politiikka.

# data[].attributes.body
-Antiikin merkittävä filosofi (384-322 eaa.)

-Runousopillaan loi  edelleen käytössä olevan kirjallisuuden teoreettisen perustan, kuten esimerkiksi luokittelun kirjallisuuden eri lajeihin.

# data[].attributes.body
Aristoteles eli vuonna (384-322 eaa) ja oli kreikkalainen filosofi joka tutki logiikkaa, luonnontieteitä, etiikkaa ja politiikkaa.

Hän oli myös platonin oppilas

Aristoteles tunnetaan erityisesti erityisesti syllogismista.

# data[].attributes.body
kutsutaan länsimaisen filosofian isäksi

tutki ihmisten elämäntapoja

eli noin 470 - 399 eaa

kehitti kysely- ja opetusmenetelmän nimeltä sokraattinen menetelmä

# data[].attributes.body
kuuluisin filosofi, sai vaikutteita sofisteilta. Sokrates halusi selvittää, mitä oraakkeli tarkoitti ja mitä on viisaus. Sokrates oli ensimmäinen filosofi, joka menetti henkensä ajatustensa vuoksi.

# data[].attributes.body
Oli antiikin kreikkalainen filosofi ja Akatemian perustaja, jota pidetään yhtenä antiikin ja koko historian vaikutusvaltaisimmista filosofeista. Hän oli Sokrateen kuuluisin oppilas ja Aristoteleen opettaja.

Platon tunnetaan erityisesti ideaopistaan:

Todellisuus koostuu ensisijaisesti pysyvistä, ikuisista "ideoista" tai muodoista, jotka ovat aineellisia olentoja korkeampia.

# data[].attributes.body
Monen tieteenhaaran perustaja.

-Logiikan eli johdonmukaisen ajattelun isä.

-Määritteli onnen, jonka saavuttaa tekemällä oikeita tekoja. Eli vältämällä äärimmäisyyksiä, Kultainen keskitie

Ronja

# data[].attributes.body
Kreikkalainen filosofi. Hän oli Sokrateen kuuluisin oppilas ja Aristoteleen opettaja. Filosofina hän oli rationalisti, realisti, idealisti ja dualisti. Tunnetaan erityisesti ideaopista, kirjoittamistaan dialogeista ja Sokrateen puolustuspuheesta.

# data[].attributes.body
Sokrates syntyi 470eaa ja kuoli 399eaa. Häntä pidetään filosofian isänä. Oli tunnettu menetelmistään ja kuinka kadulla haastoi ihmisiä ajattelemaan

# data[].attributes.body
Platon (427-347eaa.)

Platon oli Sokrateen oppilas. Hän kirjoitti opettajastaan ja erityisesti nämä kirjoitukset tekivät Sokrateesta merkkihenkilön.

Platonin filosofia rakentui ideaopin käsitteeseen.

Platon oli ensimmäinen utopian (ihannevaltion) hahmottaja, ja ensimmäinen totalitaarisen valtion perusajatuksen keksijä.

# data[].attributes.body
Kreikkalainen filosofi ja tiedemies. Eli noin 384-322 eaa. Platonin ohella yhtenä länsimaiseen ajatteluun eniten vaikuttaneista filosofeista. Aristotelesta on pidetty koko länsimaisen tieteen isänä ja monien yksittäisten tieteenalojen perustajana. Runousopillaan Aristoteles loi yhä käytössä olevan kirjallisuuden teoreettisen perustan, esimerkiksi luokittelemalla kirjallisuuden eri lajeihin.

# data[].attributes.body
Kreikkalainen filosofi ja Platonin oppilas.

Perusti Lykeion-koulun Ateenaan.

Kehitti logiikkaa, tutki luontoa ja pohti etiikkaa ja politiikkaa.

Korosti hyveitä ja tasapainoista elämää (“kultainen keskitie”).

Hänen ajatuksensa vaikuttavat yhä nykypäivän tieteeseen ja filosofiaan.

# data[].attributes.body
Sokrateen oppilaan Platonin filosofia rakentui ideaopin (kaikilla asioilla, esimerkiksi oikeudenmukaisuudella, on idea, joka voidaan saavuttaa järjen avulla) käsitteeseen.

Platon jäi historiaan myös ensimmäisen utopian eli ihannevaltion hahmottajana. Hänen mielestään viisaimpien ihmisten, filosofien, tuli olla valtion johtajina.

# data[].attributes.body
Aristoteles oli kreikkalainen filosofi, Platonin oppilas ja Aleksanteri Suuren opettaja. Hän vaikutti valtavasti länsimaiseen ajatteluun ja kirjoitti logiikasta, etiikasta, politiikasta, biologiasta ja metafysiikasta. Hän loi formaalin logiikan perustan, erityisesti syllogistisen logiikan, jota käytettiin länsimaisessa ajattelussa yli 2000 vuoden ajan.

# data[].attributes.body
Sokrates oli muinainen kreikkalainen filosofi, joka tunnetaan panoksestaan etiikkaan ja logiikkaan.

Syntyi Ateenassa 470 eaa ja kuoli 399 eaa.

Sokrates houkutteli ympärilleen joukon oppilaita ja ihailijoita, joista tunnetuin on Platon.

# data[].attributes.body
sokrates oli filosofi antiikin kreikassa ja häntä sanotaan usein länsimaisen filosofian isäksi. sokrates eli vuosina n. 470-399 eKr. sokrates kyseenalaisti yleisiä käsityksiä ja kuoli kun hänelle annettiin kuolemantuomio

# data[].attributes.body
Platon (427–347 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi, Sokrateen oppilas ja Aristoteleen opettaja. Hän perusti Ateenaan Akatemian ja kehitti ideaopin, jonka mukaan aistimaailma on epätäydellinen heijastus ikuisista ideoista. Platon korosti järjen merkitystä tiedon perustana, pohti ihannevaltiota filosofikuninkaineen ja esitti sielun olevan kolmiosainen. Hänen ajatuksensa vaikuttivat syvästi länsimaiseen filosofiaan.

# data[].attributes.headline
Sokrates oli antiikin Kreikassa Ateenassa vaikuttanut filosofi. Hän on yksi kaikkien aikojen merkittävimpiä filosofeja, ja häneen viitataan usein koko länsimaisen filosofian isänä.

# data[].attributes.subject
Sokrates oli antiikin Kreikassa Ateenassa vaikuttanut filosofi. Hän on yksi kaikkien aikojen merkittävimpiä filosofeja, ja häneen viitataan usein koko länsimaisen filosofian isänä.

# data[].attributes.body
sokrates oli filosofi joka opetti kysymysten ja keskustelun avulla ja hänen ajatuksensa vaikuttavat filosofiaan yhä tänään. Hänet nähdään filosofian isänä

# data[].attributes.body
Aristoteles oli antiikin Kreikan filosofi ja tiedemies, joka tunnetaan erityisesti logiikan, etiikan, politiikan ja luonnontieteiden perustajana. Häntä pidetään yhtenä länsimaisen ajattelun suurimmista vaikuttajista. Hän kehitti syllogistisen logiikan, jota pidetään muodollisen logiikan perustana