# data[].attributes.body
Jedna z najstarších a asi aj najznámejších historiek o objavení kávy a jej účinkov siaha až do 9. storočia. Rozpráva príbeh pastiera kôz Chaldiho, ktorý si počas ich pasenia na etiópskych pastvinách všimol, že keď kozy požierajú bobule istého kríka, sú nezvyčajne čulé a aktívne.

# data[].attributes.body
Keď sa neskôr Chaldi podelil o svoje poznatky s miestnym opátom, ten dal z listov a bobúľ uvariť prvý kávový výluh. Existujú však aj iné verzie tohto príbehu – v jednej z nich opát považoval kávové čerešne za dielo diabla, a tak ich hodil do ohňa. V inej boli zas bobule natoľko horké, že ich opát s nechuťou hodil do pahreby, a tak vznikla prvá pražená káva.

# data[].attributes.body
Africkí pastieri si kávové zrná miešali s tukom a koreninami, a tak vyrábali prvé energetické tyčinky. Tie im počas dlhého obdobia mimo domoviny zabezpečovali dostatočný prísun živín a energie.

# data[].attributes.body
káva sa dostala do Jemenu

# data[].attributes.body
vznikli prvé kávovníkové plantáže

# data[].attributes.body
káva si  podmanila časť orientálneho sveta na Arabskom polostrove

# data[].attributes.body
z jemenského prístavu Aden sa vďaka obchodníkom dostala do Mekky, významného pútnického miesta; tam vznikli prvé kaviarne

# data[].attributes.body
prvá písomná zmienka o kávovníku

# data[].attributes.body
netrvalo dlho a kávovník prekročil hranice Jemenu a dostal sa do Baghdadu (Irák), Caira (Egypt), Damasku (Sýria)

# data[].attributes.body
Arabi si kávovník chránili pred okolitým svetom a nemali chuť sa oň deliť

# data[].attributes.body
moslimskí askéti a mystici vyrábali quishr (známy aj ako „Arabské víno“); išlo o čaj z kávových čerešní, ktorý im vďaka svojim povzbudivým účinkom pomáhal zostať bdelými počas nočných modlitieb

# data[].attributes.body
Než sa začali pražiť kávové zrná, zvykli sa z čerešní a listov kávovníka pripravovať rôzne výluhy a čaje.

# data[].attributes.body
kávovník sa dostáva z Afriky a Arabského polostrova do Indie

# data[].attributes.body
cestovateľ Baba Budan zasadil 7 kávových zŕn v pohorí Chandgiri

# data[].attributes.body
V roku 1511 Guvernér Mekky zakázal v roku  pitie kávy, lebo sa obával, že jeho oponenti budú pri šálke kávy kritizovať jeho vládu a formovať opozíciu.

# data[].attributes.body
kávovník sa dostáva do Európy

# data[].attributes.body
Obchodník Pieter van de Broecke priniesol kávovník do Amsterdamskej botanickej záhrady

# data[].attributes.body
Holandská vláda začala kávovníky kultivovať na Jáve, neskôr sa káva s Jávy stala hlavným zdrojom pre Európu.

# data[].attributes.body
Počestné ženy mali, na rozdiel od prostitútok, zakázaný vstup do kaviarenských domov; z tohto dôvodu v roku 1674 vznikla Ženská petícia proti káve, ktorou sa ženy snažili zabrániť neustálemu vysedávaniu ich manželov v kaviarňach

# data[].attributes.body
Vďaka pápežovi Klementovi VIII. si dnes môžeme vychutnávať kávu s pokojom na duši. Príchod kávy do Talianska bal však spočiatku spojený s konfliktami. Cirkev totiž kávu označila za samotné diablovo dielo. Až pápež Klement VIII., ktorý ju ochutnal, sa rozhodol vyhlásiť ju za pravý kresťanský nápoj.

# data[].attributes.body
Káva je taký lahodný nápoj... mali by sme diabla preľstiť tým, že ju pokrstíme.

# data[].attributes.body
Jedna z najstarších zmienok o káve na našom území pochádza od našich českých susedov. Spomína prvú kaviarenskú výbavu, ktorá patrila istému Arabovi menom Jiří Deodat a pozostávala z vedra, naberačky a niekoľkých hrnčekov. Kávu varil doma a s vedrom, v ktorom bola káva zmiešaná s trstinovým cukrom, putoval po pražských uliciach. Keď v roku 1714 získlal meštianske právo, založil historicky prvú kaviareň v Prahe.

# data[].attributes.body
prvá kaviareň v Európe CAFFE FLORIAN v Benátkach, kaviareň funguje dodnes, je otvorená už 300 rokov

# data[].attributes.body
kaviareň CAFFEE GRECO v Ríme, známa tiež ako Antico Caffee Greco. Je úžasná umelecká kaviareň, ktorá sa nachádza neďaleko slávnych španielskych schodov v Ríme.

# data[].attributes.body
Niektoré zdroje uvádzajú, že prvého predchodcu dnešných kávovarov vynašiel Francúz Loius Bernard Rabaut, ktorý použil silu pary na to, aby voda pretiekla cez pomletú kávu.

# data[].attributes.body
Kaviareň CAFE CENTRAL vo Viedni sa môže pochváliť bohatou históriou. Obľubovali ju najmä silní muži, ktorí tam chodievali oddychovať medzi rokovaniami a hľadať nové inšpirácie. Kaviareň sa postupne vyprofilovala na nový domov intelektuálov. Významnou súčasťou Café Central bol šach, kvôli tomu ju vo Viedni prezývali aj ako škola šachu, kde sa vraj pri šálke kávy a stretnutí s priateľmi musí túto hru naučiť každý. Časom sa tam začali organizovať malé turnaje, na ktorých si merali sily najmúdrejší muži z Rakúska.

# data[].attributes.body
Iné zdroje tvrdia, že prvý kávovar, ktorý použil paru na prípravu kávy si dal patentovať podnikateľ Angelo Moriondo z Turína. Prednosťou stroja bolo, že vedel kontorlovať pohyby pary a vody cez kávu.

# data[].attributes.body
Moriondov kávový stroj vylepšil Luigi Bezzera z Milána. K stroju pridal niekoľko filtrov, cez ktoré tiekla káva do 4 šálok

# data[].attributes.body
Giuseppe Cimbali, medikováč z Milána vymyslel výmenník tepla, ktorý bol ponorený vo vriacej vode a tiež začal vyrábať kávovary.

# data[].attributes.body
Piere Teresio Arduino založil firmu Victoria Arduino, ktorá si dala patentovať kávovary, ktoré vedeli udržiavať vodu pri bode varu

# data[].attributes.body
Bol to vysoký kotol, v ktorom sa stále varila voda a držala sa pod tlakom. Keď sa otočilo gombíkom pod tlakom 1,5 baru prešla najprv voda a neskôr aj para pomletou kávou, ktorá bola vo filtri. O minútu bolo hotové espresso. Tento systém výroby kávy zostal nezmenený až do druhej svetovej vojny.

# data[].attributes.body
Technik Cremonesi vynašiel piestový kávovar. Ten fungoval tak, že piest pretláčal cez kávu horúcu vodu a nie paru a pod vyšším tlakom. Výsledok bol taký, že káva mala krásnu penu, nazývanú créma.

# data[].attributes.body
Po vojne odkúpil Gaggia od vdovy po Cremonesim jeho patent a podujal sa ho vylepšiť. Vynašiel páku s dierkami, cez ktoré mohla prúdiť voda pod silnejším tlakom.

# data[].attributes.body
Kávovar si dal Gaggia patentovať a o rok neskôr začal pákové kávovary vyrábať priemyselne. Dizajn týchto kávovarov je charakteristický tým, že mali dlhú rúčku, ktorú pre vytvorenie dostatočného tlaku musíte stláčať, aby ste si espresso urobili.

# data[].attributes.body
Na trh bol uvedený vylepšený pákový kávovar talianskou firmou Faema. Namiesto ručnej sily na vytvorenie tlaku, pumpu poháňal motorček. Kvalitné espresso mohlo byť hotové za 20 sekúnd. Navyše firma zaviedla horizontálne stroje, ktoré sa stali veľmi populárne a nahradili vysoké pákové. Odvtedy sa princíp kávovarov veľmi nezmenil.

# data[].attributes.body
Z jemenského prístavu Aden sa vďaka obchodníkom dostala do Mekky, významného pútnického miesta. Tam vznikli prvé kaviarne.