# data[].attributes.body
Lastovsko otočje nalazi se u hrvatskom dijelu Jadranskog mora, 14 km prema jugu od otoka Korčule.

# data[].attributes.body
Obuhvaća najjužniji hrvatski naseljeni otok Lastovo s pripadajućim otocima, otočne skupine Lastovnjaci i Vrhovnjaci te otok Sušac.

# data[].attributes.body
Lastovsko otočje se odlikuje blagom mediteranskom klimom, klimom maslina.
Prosječna temperatura zraka u siječnju iznosi 8,3 º C, a u kolovozu 24,9 º C.

# data[].attributes.body
To su: Lastovo, Pasadur, Ubli, Skrivena luka, Zaklopatica

# data[].attributes.body
“Lastovsko otočje” je zbog svoje mistične ljepote, naglašene krajobrazne vrijednosti, gustih šuma i plodnih polja obogaćenih lokvama, visokih obalnih strmaca, kopnenih i podvodnih špilja, te brojnih rijetkih morskih i kopnenih vrsta i staništa Hrvatski sabor 29. rujna 2006. godine proglasio Parkom prirode, što ga čini jedanaestim i najmlađim Parkom prirode u Hrvatskoj.

# data[].attributes.body
“Park prirode Lastovsko otočje” obuhvaća 46 otoka, otočića, hridi i grebena (najveći od njih su Lastovo i Sušac) ukupne površine 53 km2 i 143 km2 morske površine.

# data[].attributes.body
POVRŠINA: 196 km2 (kopno: 53 km2 , more: 143 km2)
OPĆINA: LASTOVO
ŽUPANIJA: DUBROVAČKO – NERETVANSKA
DATUM PROGLAŠENJA: 29. RUJNA 2006. g.
BROJ NASELJA: 5 (LASTOVO, ZAKLOPATICA, SKRIVENA LUKA, UBLI, PASADUR)

# data[].attributes.body
Lastovo s pripadajućim otočjem izgrađeno je od jurskih i krednih naslaga koje tvore pretežno dolomiti, dolomitizirani vapnenac, te čisti vapnenac.

# data[].attributes.body
Najviši vrh otoka Lastova,
Hum (417 m)

# data[].attributes.body
Krška građa Lastova pogodovala je postanku špilja.

# data[].attributes.body
Najpoznatija je Rača špilja u jugoistočnom dijelu otoka – zaštićena kao geomorfološki spomenik prirode i arheološko nalazište od 1965. godine, te Medjedina – nekadašnje obitavalište sredozemne medvjedice, a danas poznatoj po većim populacijama šišmiša.

# data[].attributes.body
Lastovsko otočje jedno je od najbogatijih i najočuvanijih botaničkih područja na Sredozemlju.

# data[].attributes.body
Od 810 do sada zabilježenih vrsta može se susresti sve od ugroženih vrsta, drugdje iščeznulih vrsta, endema i stenoendema.

# data[].attributes.body
Oko 70% površine otočja prekriveno je šumom, što čini Lastovo pored Mljeta najšumovitijim hrvatskim otokom. Prekriven je pretežno makijom – najljepše drvo je planika, no značajni pokrov je crnika uz koju se ističu i šume alepskog bora. Ispod šumskog pokrova nađu se i gljive.

# data[].attributes.body
Osim bjeličaste gromotulje kao botaničke zanimljivosti i rijetkosti, ističe se osobita rijetkost hrvatske flore, trava trsovez koja se može naći samo na Lastovu te stenoendem i zakonom strogo zaštićena vrsta dalmatinski kozlinac.

# data[].attributes.body
Flora otoka Sušca nastala je pod utjecajem nedostatka vode na oskudnom tlu i stalnoj izloženosti snažnim južnim vjetrovima. Ova specifična flora broji 278 biljnih vrsta, a među osam endema ističe se sušačka vrzina (Brassica cazzae) koja naseljava pukotine obalnih i priobalnih stijena.

# data[].attributes.body
Životinjski svijet otočja također je vrlo bogat. Do sad je zabilježeno 175 vrsta kralježnjaka od čega je njih 71 ugroženo na nacionalnoj te 37 vrsta ugroženih na europskoj razini.

# data[].attributes.body
Lastovske špilje dom su šišmišima koji u njima nalaze skloništa ili mjesta za razmnožavanje, kao što je to Medjedina gdje su se smjestile 3 ugrožene vrste šišmiša – južni potkovnjak, riđi šišmiš i veliki potkovnjak.

# data[].attributes.body
Lastovsko otočje važno je odmorište mnogim pticama selicama, uz to i gnjezdilište rijetke gregule i velikog zovoja. Na otočnim skupinama Lastovnjaci i Vrhovnjaci gnijezdi se oko 70 % hrvatske populacije sredozemnog galeba koji je ugrožen na globalnoj razini. Na liticama Struge (Velike stijene) gnijezdi se i rijedak eleonorin sokol.

# data[].attributes.body
O bogatstvu podmorja otočja govori broj od 248 vrsta morske flore, a taj je broj na ovom malom području jednak onom sa širokog prostora srednjeg i južnog Jadrana.

# data[].attributes.body
Kamenito dno obilno je pokriveno fotofilnim algama, dok su plitka uzobalna dna prekrivena ugroženim i zaštićenim livadama morske cvjetnice posidonije.

# data[].attributes.body
Zahvaljujući obilju i raznovrsnosti zooplanktona, podmorje Parka bogato je koraljima, spužvama, mekušcima, mahovnjacima, bodljikašima, rakovima te mnogim drugim vrstama, pa su karike podmorskog životnog lanca vrlo snažne. Do sada je zabilježeno 330 vrsta beskralježnjaka, od kojih je 20 na popisu ugroženih vrsta.

# data[].attributes.body
Posebno se ljepotom ističu naselja gorgonija, naselja crvenog koralja te endemični hvarski koralj.

# data[].attributes.body
U zoni oscilacije plime i oseke žive razni morski puževi (nanari), te priljepci (lupari). Prate ih morski ježevi, te hobotnice i sipe.

# data[].attributes.body
Vrste riba karakteristične za ovo područje su škrpun, škrpina, kirnja, zubatac, kantar, trlja od kamena, tabinja mrkulja, lumbrak, murina, ugor i druge. Takođjer, nađu se i tune, gofovi, te sabljani.

# data[].attributes.body
U otvorenim vodama ovog područja često se može vidjeti nekoliko vrsta dupina – kratkokljuni obični dupin, dobri dupin i glavati dupin te kornjače – glavata želva i zelena želva.

# data[].attributes.body
https://pp-lastovo.hr/
https://www.google.com/search