# data[].attributes.body
כמה מילים על המחאה שלנו, הצגה של כמות הכלבים המומתים בשנה והבעיה העיקרית. לאחר מכן הצגה של השיר והמים שיצרנו.

# data[].attributes.headline
חלק ב סעיף ג 

# data[].attributes.subject
חלק ב סעיף ג 

# data[].attributes.body
התעללות בבעלי חיים והמתת כלבים בפרט, היא לצערנו הרב תופעה נפוצה בארץ ובעולם.
לפי דעתנו, המתת כלבים (בריאים) והתעללות בבעלי חיים, אלו מעשים נוראיים שאנו רוצים למחות נגדם.
ראשית, המון סיבות להמתת הכלבים נובעות מכך שזהו הפתרון הפשוט ביותר ולא מצריך יותר מדי השקעה מהצד הממית . כלבים אשר בריאים לחלוטין אך שאיש לא מעוניין באימוצם, מומתים וחייהם נלקחים מהם מבלי מתן הזדמנות לחיות.
בנוסף לכך, המון כלבים שמומתים הם כלבים אשר ננטשו ומגיעים למכלאות ומשם להמתות. דבר זה קורה מחוסר סירוס של הכלבים וממחסור של אנשים אשר מוכנים לאמץ אותם, דבר שיוצר עומס של כלבים בארץ.
לפי דעתנו, החברה הישראלית והגורמים האחראים על תופעה זו אינם צריכים לוותר על חיים של בעלי חיים סתם כך מבלי לנסות למצוא אנשים אשר יוכלו לאמץ את כלבים אלו, או לחילופין למצוא לכלבים מקום לחיות בו וכך הכלבים לא יצטרכו לעבור המתה.
על פי מחקר של עמותת תנו לחיות לחיות, הממצאין מראים שכ6,200 כלבים מומתים בארץ כל שנה (ומחציתם בריאים לגמרי!) , מספר שבעינינו לא נתפס וחייב להשתנות.
ישנן עמותות אשר מנסות לקדם את מחאה זו ופועלות נגד ההמתה. למשל- עמותת sos, חבר לי, תנו לחיות לחיות, צער בעלי חיים, עמותת גג לחיות ועוד.
יתרה מכך, הכנסת העלתה חוק אשר אוסר על המתת כלבים בריאים לחלוטין, אך החוק לא עבר משום שאנשים לא היו מודעים מספיק לבעיה.
מסקנתינו ממחקר זה, היא שהמתת הכלבים יכולה להיפתר על ידי אימוץ, ובשביל שאנשים ירצו לאמץ יותר כלבים, אנו צריכים להעלות את המודעות לנושא זה בקרב החברה הישראלית.
פתרון נוסף לבעיית ההמתה, הוא סירוס הכלבים. כפי שהעלינו קודם לכן, המון כלבים מומתים מכיוון שלא היו מסורסים. לכן, חשוב מאוד לסרס את הכלבים שאנו מגדלים לפני שנהיה מאוחר מדי.

# data[].attributes.body
המתת כלבים זה דבר נורא

צריך לטפל בנושא במהרה

המון כלבים מתים בכל שנה

כי לא מצאו להם מקום לינה

את הכלבים שלנו צריך לסרס

כי אם לא זה יהיה מבאס

אין להם בית

אין להם מקום

תאמצו כלבים

אפילו היום

כלבים רבים לא מאומצים

במקום זה במכלאה כלואים

לא נותנים להם הזדמנות לחיות

אז פליז, תנו לכלבים להיות

ח ו פ ש י י ם ! !

# data[].attributes.headline
אלה (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.subject
אלה (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.body
בארץ ישנם הרבה כלבים עזובים שננטשים ומגיעים למכלאות ומשם מועברים להמתה דבר זה קורה מחוסר סירוס של כלבים וממחסור באנשים שיאמצו את הכלבים  וזה גורם לעומס של כלבים בארץ. (מקור: מאקו)

# data[].attributes.headline
לוטם (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.subject
לוטם (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.body
ישנם כמה חוקים השומרים על בעלי החיים:
איסור התעללות-  לא יענה אדם בעל חיים, לא יתאכזר אליו ולא יתעלל בו בדרך כלשהי.
איסור נטישה של בעל חיים- לא ייטוש בעלים של בעל חיים, או אדם שבעל חיים נמצא ברשותו או באחריותו (בחוק זה - מחזיק) את בעל החיים.
איסור העבדת בעל חיים- לא יעביד אדם בעל חיים שאינו מסוגל לעבוד עקב מצבו הגופני, ולא יעביד אדם בעל חיים עד כדי אפיסת כוחות.
איסור המתה ברעל.
איסור סירוב או מתן עדיפות במסירת בעלי חיים- תאגיד הפועל שלא למטרות רווח שבין מטרותיו איסוף בעלי חיים, טיפול בהם ומסירתם, לא יסרב למסור בעל חיים לאדם מחמת מקום מגוריו, ולא ייתן עדיפות במסירת בעלי חיים לתושבי אזור מסוים, ובלבד שהשתכנע כי האדם שלו נמסר בעל החיים מסוגל לספק לבעל החיים תנאי מחיה הולמים, לרבות טיפול וטרינרי, אם יידרש.
ועוד.
חוקים אלה שומרים על בעלי החיים, אל ישנם אנשים שמפירים את חוקים אלו, ועל זה אנו מוחאים.

# data[].attributes.headline
אילה (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.subject
אילה (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.body
ישנם שני סוגים של פגיעה בבעלי חיים. פגיעה מכוונת ופגיעה לא מכוונת.
הפגיעה המכוונת, שמטרתה לגרום סבל ופגיעה אצל בעלי החיים, נעשית בדרך כלל על ידי אנשים בעלי בעיות רגשיות. פגיעה מסוג זה מתרחשת פחות מפגיעה לא מכוונת.
הפגיעה הלא מכוונת, נובעת מחוסר ידע והבנה של הצרכים להם זקוקים בעלי החיים. למשל, מתן מזון לא מספק או לא מתאים, כלוב קטן, אי מתן טיפול רפואי נאות וכ׳ו. הזנחה ממושכת עלולה להביא למידת סבל רבה, כמו במקרים של פגיעה מכוונת.
(מקור מידע- משרד החקלאות ופיתוח הכפר)

# data[].attributes.headline
הדר (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.subject
הדר (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.body
על פי אתר ynet, הציעו חוק על איסור המתת כלבים בריאים וחסרי בית.
על פי דבריה של תמר זנדברג מוציאים להמתה המון כלבים בריאים שפשוט לא רצו לאמץ אותם אז הפיתרון היה להמיתם.
הם לא עשו פעילות לאימוץ והשקיעו כדי למנוע את ההמתה והלכו על הדרך הקלה ולקחו מהם את החיים בלי לתת להם הזדמנות, כי בסופו של דבר הם גם יצורים חיים עם רגשות. (מקור: אתר Ynet)

# data[].attributes.headline
מטר- חלק ב' סעיף ב' 

# data[].attributes.subject
מטר- חלק ב' סעיף ב' 

# data[].attributes.body
אם נתקלתם בהתעללות בכלבים חשוב מאוד לדווח על מנת לנסות להציל את חייהם.
עליכם לדווח למשטרת ישראל או לרופא הווטרינר הרשותי בהקדם האפשרי.
בפנייתם חשוב לציין את הפרטים הבאים:
מקום ותאריך האירוע.
פרטי המחזיק בבעל החיים.
הסימנים שהובילו לחשד.
חשוב מאוד - צילום ותיעוד הפרטים במלואם מהווים בסיס חשוב לטיפול בתלונה.
פרטי הפונה כולל מספר טלפון להתקשרות.
פרטי עדים שנכחו במקום (אם יש).
(מקור: משרד החקלאות ופיתוח הכפר)

# data[].attributes.headline
קורן (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.subject
קורן (חלק ב סעיף ב)

# data[].attributes.body
לפי עמותת תנו לחיות לחיות  , המדינה מעדיפה להמית כלבים למרות שהוצעו פתרונות ליצירת אוכלוסייה בריאה של כלבים. על פי מחקר של העמותה , 62,000 כלבים מומתים בישראל בכל שנה.
(אתר העמותה תנו לחיות לחיות)

# data[].attributes.body
התמונה שצילמנו מביעה את המחאה שלנו בכך שמראה את בעלי החיים (הציפור בתמונה) אשר כלואים (גם פיזית וגם נפשית) על ידי בני האדם ומומתים לאחר סבל ועינויים קשים שהם עוברים.

# data[].attributes.body
המחאה שבחרנו לעסוק בה היא נגד התעללות בבעלי חיים. התעמקנו בהמתת כלבים.

המים שיצרנו מביע את הרעיון עליו אנחנו מוחים בכך שמראה שהחברה מודעת למה שקורה בתעשיית המתת הכלבים ולא מתייחסת לזה ונותנת לזה לעבור לידה ובעצם כמו במים ״משליכה את זה לאש״ .

# data[].attributes.headline
סעיף ג (שיר קנייה בדיזנגוף)

# data[].attributes.subject
סעיף ג (שיר קנייה בדיזנגוף)

# data[].attributes.body
המחאה המובעת בשיר היא כלפי החברה התל אביבית אשר סגורה ומתנשאת ולא נותנת הזדמנות לאנשים השונים ממנה להתקבל בחברה. למשל :״הפתחים הפתוחים כאן, בלתי חדירים לי כאן״ מראה את הרעיון שהחברה לא נותנת לאנשים לחדור אלייה.

# data[].attributes.headline
סעיף ג (נקמת הילד המגמגם)

# data[].attributes.subject
סעיף ג (נקמת הילד המגמגם)

# data[].attributes.body
המחאה המוצגת בשיר נקמת הילד המגמגם היא על היחס של החברה לאנשים שכביכול ״שונים״ (מתמודדים עם מוגבלויות).
״היום אני מדבר לזכר המילים  שפעם נתקעו לי בפה״ בציטוט זה הדובר מתאר את הקושי שלו בתור ילד מגמגם ורומז שכיום הוא כבר לא מגמגם ובנוסף ציטוט זה מביע נקמה בכך שהדובר התגבר על הגמגום לאחר קשיים רבים שחווה.

# data[].attributes.headline
סעיף ג (קו העוני)

# data[].attributes.subject
סעיף ג (קו העוני)

# data[].attributes.body
המחאה בשיר קו העוני היא מחאה נגד היחס של החברה לאנשים מתחת לקו העוני כמספרים וסטטיסטיקות ולא כבני אדם. בשיר הדובר כותב ״הייתי ילד , בבית שקראו לו צריף״ הדובר כותב שלמרות שהיה לו מקום שהרגיש בו כבית , אנשים קראו לו צריף, אך הדובר לא הרגיש שזה צריף כלל. מה שמראה את הרעיון בשיר שאומר שהחברה גרמה לאנשים מתחת לקו העוני להרגיש עניים יותר ממה שהם הרגישו בעצמם.

# data[].attributes.headline
סעיף ג (שירת הסטיקר)

# data[].attributes.subject
סעיף ג (שירת הסטיקר)

# data[].attributes.body
בשיר זה המחאה המובעת בשיר היא על המצב אליו הידרדרה החברה הישראלית. בתקופה שלפני רצח רבין החברה הישראלית הייתה מחולקת להמון קבוצות בעלות דעות מנוגדות ושונות אשר לא הסכימו לקבל אחת את דעות השנייה. המצב הידרדר לאלימות מילולית ופיזית ובסופו של דבר לרצח של ראש הממשלה. השיר מוחה על חוסר הקבלה של האנשים לדעות ששונות מהדעות שלהם  ועל כך שהפתרון היה אלימות. האמצעים האומנותיים המביעים את רעיון זה הם הסטיקרים אשר מראים שהיו המון דעות שונות ומנוגדות. למשל: ״עם חזק עושה שלום, תנו לצה"ל לכסח״ מראה שתי דעות מנוגדות לגמרי אחת מהשנייה.

# data[].attributes.headline
לוטם (סעיף א)

# data[].attributes.subject
לוטם (סעיף א)

# data[].attributes.body
מחאה לדעתי היא ניסיון לשנות משהו בחברה שחושבים שהוא לא טוב

# data[].attributes.headline
הדר (סעיף א)

# data[].attributes.subject
הדר (סעיף א)

# data[].attributes.body
מחאה לדעתי היא הבעת דעה ורצון לשנות מצב עכשווי

# data[].attributes.headline
לוטם (סעיף ב)

# data[].attributes.subject
לוטם (סעיף ב)

# data[].attributes.body
לדעתי שירת מחאה היא דרך טובה להעברת מסרים  ויצירת מהפך בחברה לטובה

# data[].attributes.headline
הדר (סעיף ב)

# data[].attributes.subject
הדר (סעיף ב)

# data[].attributes.body
לדעתי שירת מחאה זו דרך טובה להעביר מחאה ודרך שנוגעת לרוב האנשים

# data[].attributes.headline
אלה (סעיף א)

# data[].attributes.subject
אלה (סעיף א)

# data[].attributes.body
ניסיון להביע דעה שונה כדי להשפיע

# data[].attributes.headline
קורן (סעיף ב)

# data[].attributes.subject
קורן (סעיף ב)

# data[].attributes.body
הבעת דעה בעזרת שירה תוך כדי שימוש באמצעים אומנותיים כמו מטאפורה , דימוי וכו׳. בשירת מחאה הדובר מביע ביקורת נגד נושא או חברה מסויימת.

# data[].attributes.headline
אלה (סעיף ב) 

# data[].attributes.subject
אלה (סעיף ב) 

# data[].attributes.body
הבעת דעה בצורת שיר תוך כדי שימוש באמצעים אומנותיים. בשיר מחאה הכותב כותב על נושא שלא מצא חן בעיניו בחברה ומביע את דעתו עליו

# data[].attributes.headline
מטר (סעיף ב')"שי

# data[].attributes.body
מטר (סעיף ב')
"שירת מחאה" היא הבעת דיעה על נושא מסוים בחברה בעזרת שימוש באמצעים אומנותיים שונים הבאים להמחיש את המחאה בשיר.
לדעתי שירת מחאה היא דרך טובה להעביר מחאה מכיוון שהרבה יותר אנשים נחשפים למחאה כשהיא בצורת שיר.

# data[].attributes.headline
אילה (סעיף ב)

# data[].attributes.subject
אילה (סעיף ב)

# data[].attributes.body
שירת מחאה בעיניי היא דרך טובה וקליטה להביע מחאה על דבר מסויים ויש לה המון סיכויים להצליח ולשנותו. למשל כמו שירת הסטיקר, אשר הגיעה להמון קהילות של אנשים והפכה לבין השירים המפורסמים בארץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
שירת הסטיקר - חיפוש ב-Google

# data[].attributes.attachment_link.description
https://www.youtube.com/watch?v=BmovgdQiXEQ שירת הסטיקר הדג נחש ואהובה עוזרי, מילים: דוד גרוסמן לחן: שאנן סטריט, גיא מר, אמיר בן עמי, משה אסרף, דודוש קלמס, יאיא כהן אהרונוב ושלומי אלון. עריכת קליפ: ...

# data[].attributes.headline
מטר (סעיף א)הבעת

# data[].attributes.body
מטר (סעיף א)
הבעת דיעה על נושא פגום בחברה בנסיון לשנות אותו.

# data[].attributes.headline
קורן (סעיף א)

# data[].attributes.subject
קורן (סעיף א)

# data[].attributes.body
רצון לשינוי אי שוויון

# data[].attributes.headline
אילה (סעיף א)

# data[].attributes.subject
אילה (סעיף א)

# data[].attributes.body
יציאה נגד נושא או יחס מסויים בעזרת אומנות הנוגעת לאנשים ומגיעה להרבה קהילות.