# data[].attributes.body
Sündis Viljandimaal, Viiratsi vallas, Raba talus.

# data[].attributes.body
-Jaak Laidoneri ja Raba talu peretütre poeg
-Kolm venda: Villem, Peeter, Oskar
-Abikaasa Maria Kruszewska
-Nad küüditati 1940. aastal Venemaale
-Suri 1978. aastal, maetud Tallinnas õigeusu kalmistule

# data[].attributes.body
1892-1894 Viiratsi vallakool
1895-1897 Viljandi 1.algkool
1897-1900 Viljandi linnakool
1902-1905 Vilno sõjakool
1909-1912 Nikolai Kindralstaabi Akadeemia Peterburis

# data[].attributes.body
1901 astus vabatahtlikuna Venemaa Keisririigi sõjaväkke.
1903 ülendati allohvitseriks.
1904 sai vanemveebliks.
1905 ülendati nooremleitnandiks.
1905-1909 teenis 13. Jerevani Tema Kõrguse ihukaitsegrenaderide polgus Kaukaasias.
1908 ülendati leitnandiks ja määrati samal aastal 13. Jerevani polgu 12. roodu ajutiseks ülemaks.
1913 ülendati staabikapteniks.
1914-1915 teenis Edelarinde IV armee, III Kaukaasia armeekorpuse staabi käsundusohvitserina.
1916

# data[].attributes.headline
Tähtsus ja olulisus Eesti Vabariigi jaoks

# data[].attributes.subject
Tähtsus ja olulisus Eesti Vabariigi jaoks

# data[].attributes.body
Juhtis Eesti rahvusväeosi 1917-1918.
Tegutses Eesti Ajutise Valitsuse sõjalise esindajana Petrogradis 1918, kus korraldas eesti ohvitseride ja sõdurite saatmist Põhja-Venemaale.
Ajutine Valitsus ülendas ta polkovnikuks 1918.
1921-1929 oli Laidoner I,II ja III Riigikogu liige, kuulus Põllumeestekogude rühma ning oli 1929. aastani Riigikogu väliskomisjoni esimees.

# data[].attributes.body
Lõpetas sõjakooli oma kursuse parimana ning teda autasustati sel puhul riigivapiga kaunistatud taskukuldkellaga ja ülendati nooremleitnandiks.
1915 autasustati teda Püha Georgi mõõgaga.
Venemaal viibides töötas muusikakoolis klaveri- ja inglise keele õpetajana.
1938 nimetati Laidoner Tallinna Tehnikaülikooli audoktoriks.

# data[].attributes.body
Sündis Venemaal, Pihkva kubermangus, Lahhovo külas Novorževi lähedal.

# data[].attributes.body
-Eesti väejuht, Eesti Vabadussõja kangelane
-Julius Kuperjanov laulatati Alice Johansoniga 26. veebruaril 1918 Kambjas
-Esimesed üheksa lapsepõlveaastat möödusid sünnikohas
-Laste venestumise hirmus tõi isa Daniel pere tagasi Eestimaale
-Suri 2. veebruaril 1919 (24-aastaselt)

# data[].attributes.body
1909 Sipe ministeeriumikool
1914 Tartu Õpetajate Seminar
1915 Peterburi lipnikute kool

# data[].attributes.body
1914 koolmeister Kambjas
1915. aasta veebruaris mobiliseeriti Vene sõjaväkke, võitles Esimeses maailmasõjas 5. Kiievi grenaderipolgu koosseisus Saksa-Austria rindel Valgevenemaal.
1917. aasta detsembris asus teenistusse Eesti tagavarapataljoni Tartusse.
20. veebruaril 1918 juhtis Tartus võimu ülevõtmist bolševikelt.
Saksa okupatsiooni ajal organiseeris Lõuna-Eestis põrandaalust Omakaitset.
1918. aasta juuliks töötas ta välja üle-eestilise mobilisatsiooni kava.
14. jaanuaril 1919 vabastasid Julius Kuperjanovi partisanide pataljon ja soomusrongid kaptenite juhtimisel Tartu.

# data[].attributes.body
Kuperjanovite algne perekonnanimi oli Kupper. Venemaale elama minnes venestati see sealsete ametnike poolt Kuperjanoviks.
Perekonnanimi Kuperjanov tuli arvatavasti esiisalt, keda talu järgi Kupperi Jaaniks kutsuti.
Ta hindas kõrgelt oma lahingukaaslasi, kellega jagas kõike: elas nende keskel, sõi koos nendega sõduritoitu, magas kõrvuti kaevikuporis ning viis vajadusel mehed välkkiirelt lahingusse või luureretkele.
31. jaanuaril 1919 sai Julius Kuperjanov Paju lahingus surmavalt haavata.
Teenetemärgid:
Püha Anna ordeni II, III ja IV järk
Püha Stanislavi ordeni II ja III järk
Püha Vladimiri ordeni IV järk
Georgi risti IV järk
Vabadusristi I/2, II/2, II/3
JKSeltsi teeneterist nr 001 (2010. a)
Tema formeeritud Tartu kaitsepataljon (ka partisanide pataljon) nimetati ümber Kuperjanovi partisanide pataljoniks ning selle järglane taastati 1992. aastal ja tegutseb Eesti Kaitseväe koosseisus ka tänapäeval Võru linnas, kandes nime Kuperjanovi jalaväepataljon.

# data[].attributes.body
x pärit Valgamaalt, Küti talu, Helme vald

# data[].attributes.body
x sündis 1880 ja suri 1942
x eesti sõjaväelane ja poliitik
x korporatsiooni Sakala vilistlane
x kasvas üles nelja venna ja kolme õega
x osales ka Jakob Hurda algatatud rahvaluule kogumiskampaanias

# data[].attributes.body
x läbis vahemikus 1888-1891 Helme vallakooli
x aastatel 1891-1894 Helme kihelkonnakool
x 1900-1904 õppis Vilniuse sõjakoolis
x 1910-1913 Keiserliku Nikolai sõjaväeakadeemia

# data[].attributes.body
x 1900 astus vabatahtlikuna Troitski jalaväepolku
x  1904 arvati Soots Samogitia grenaderipolku
x 1905 komandeeriti Mukdeni ohvitseride reservi
x 1905 arvati Jurjevi jalaväepolku
x  1906 lõpetas teenistuse Mandžuurias
x Ülendati leitnandiks 1907. aastal
x 1910. aastal ülendati staabikapteniks
x 1913 alustas teenimist Kaasani sõjaväeringkonnas
x Soots oli üliaktiivne ühiskondlikus töös, määrati ka riigikogu otsusel sõjaministriks
x 1918 sai põrandaaluse Eesti valitsuse poolt polkovniku auaste
x 1918 nimetati sõjaministri ajutiseks asetäitjaks
x 1919 sai ülemjuhataja staabi ülemaks
x 1919 sai kindralmajori auastme
x 1934 sai Sootsist Tallinna linnapea

# data[].attributes.body
x Vabadussõja ajal sõjavägede staabiülem
x kindral Johannes Laidoneri lähim kaastöötaja, täitis ka ülemjuhataja kohuseid
x kuulus Tartu rahu läbirääkimiste delegatsiooni
x võitles välja Eesti riigipiiri
x sõjaliste teenete eest ülendati kindralmajoriks

# data[].attributes.body
x 1940. aastal peale okupatsiooni aeti kodutalust välja
x 1941. aastal arreteeriti Talinna korterist ja saadeti Venemaale vangilaagrisse
x mõisteti mahalaskmisele, kuid suri enne seda

# data[].attributes.headline
Tähtsus ja olulisus Eesti Vabariigi jaoks

# data[].attributes.subject
Tähtsus ja olulisus Eesti Vabariigi jaoks

# data[].attributes.body
1. novembril asus teenistusse Tartus baseeruvasse Eesti Tagavara Jalaväepataljoni, algul rooduülemana ning peagi edutati ta pataljoniülema abiks. Pataljonis olid tänu Läti küttide mõjule 1917. aastal sügisel võimu võtmas enamlikud meeleolud ja Kuperjanovil, kui pataljoniülema abil, tuli maksma panna kogu oma energia, et saavutada pataljoni sõdurite hulgas suur populaarsus. Teda kuulati meelsamini kui enamlikke kihutuskõnelejaid.
Ta organiseeris Saksa okupatsiooni ajal Tartumaa Kaitse Liitu. Kuperjanov hakkas täie innuga organiseerima Tartumaal põrandaalust partisanisalka (Omakaitse salkasid). Käies külast külla ja talust tallu, värbas ta ustavaid kaasalööjaid, kes olid vajaduse korral valmis oma kodu kaitseks relva haarama. Liikumiseks vajalikud dokumendid võltsiti blankettidele, mis hangiti Saksa komandantuuridest.
Ta oli Eesti Vabadussõja kangelane.