# data[].attributes.headline
יהי זכרך אהבה (עובדיה ועליזה ברוך)

# data[].attributes.subject
יהי זכרך אהבה (עובדיה ועליזה ברוך)

# data[].attributes.attachment_link.title
"יהיה זכרך אהבה": סיפורו של ניצול השואה עובדיה ברוך

# data[].attributes.headline
שאלו שרצינו לשאול

# data[].attributes.subject
שאלו שרצינו לשאול

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות שרצינו לשאול – שיחות עם ניצולי שואה. פרק שביעי: האם אפשר להשתחרר מאושוויץ?

# data[].attributes.headline
כתוב בעיפרון בקרון החתום

# data[].attributes.subject
כתוב בעיפרון בקרון החתום

# data[].attributes.body
הוכן על ידי יעל רובין

# data[].attributes.attachment_link.title
כתוב בעפרון (יעל רובין).docx

# data[].attributes.headline
פעילות סביב התערוכה "כשהזמן עמד מלכת"

# data[].attributes.subject
פעילות סביב התערוכה "כשהזמן עמד מלכת"

# data[].attributes.body
הקישור לתערוכה נשלחה בקבוצה המחנכים. התערוכה תוצג מיום שני בצהריים ועד יום שלישי בצהריים.

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות סביב התערוכה.docx

# data[].attributes.headline
שאלות שרצינו לשאול- שיחות עם ניצולי שואה

# data[].attributes.subject
שאלות שרצינו לשאול- שיחות עם ניצולי שואה

# data[].attributes.attachment_link.title
שאלות שרצינו לשאול – שיחות עם ניצולי שואה. פרק ראשון: תקופת המלחמה

# data[].attributes.headline
המשפחה בתקופת השואה 

# data[].attributes.subject
המשפחה בתקופת השואה 

# data[].attributes.attachment_link.title
פרקי עדות: המשפחה בתקופת השואה | שורדי שואה מספרים על רגעים בין שבר לעוגן

# data[].attributes.headline
סיפורו של ניצול השואה, הראשי לישראל, הרב ישראל מאיר לאו

# data[].attributes.subject
סיפורו של ניצול השואה, הראשי לישראל, הרב ישראל מאיר לאו

# data[].attributes.body
מזכירים את סיפורו בטקס, סיפור מרגש וחשוב.

# data[].attributes.attachment_link.title
"קח את הילד" | סיפורו של ניצול השואה הרב ישראל מאיר לאו

# data[].attributes.attachment_link.description
הסרט מביא את סיפורו של ניצול השואה ומי ששימש כרב הראשי לישראל, הרב ישראל מאיר לאו. ישראל מאיר לאו נולד בשנת 1937 בפיוטרקוב טריבונלסקי שבפולין. ב-14 באוקטובר 1942 ביצעו הגרמנים אקציה בגטו פיוטרקוב טריבונלסקי. הוא שרד את האקציה יחד עם אימו ואחיו. לאחר מכן הוא שובץ לעבודה בבית החרושת לזכוכית הורטנסיה.

# data[].attributes.headline
כתוב בעיפרון בקרון החתום/דן פגיס

# data[].attributes.subject
כתוב בעיפרון בקרון החתום/דן פגיס

# data[].attributes.body
הוכן על ידי זיוה כנעני

# data[].attributes.attachment_link.title
כתוב בעיפרון בקרון החתום.docx

# data[].attributes.headline
טקס תשפ"ו משפחה היהודית בשואה

# data[].attributes.subject
טקס תשפ"ו משפחה היהודית בשואה

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה תשפ"ו 2026 מעודכן 

# data[].attributes.headline
שלא ירד הלילה-עדות של עליזה לאנדאו

# data[].attributes.subject
שלא ירד הלילה-עדות של עליזה לאנדאו

# data[].attributes.body
השנה נזכה לארח את עליזה שכבה י'. ב18.4 בשעה 8:30

# data[].attributes.attachment_link.title
"שלא ירד הלילה": סיפורה של ניצולת השואה עליזה לנדאו

# data[].attributes.headline
מפגש מיוחד של "זיכרון בסלון" בשיתוף סייף סקול עם שורד השואה חיים חגג

# data[].attributes.subject
מפגש מיוחד של "זיכרון בסלון" בשיתוף סייף סקול עם שורד השואה חיים חגג

# data[].attributes.body
מפגש מיוחד של "זיכרון בסלון" בשיתוף סייף סקול עם שורד השואה חיים חגג- סיפור אישי מטלטל שמחבר בין עבר להווה, שמספר גם את סיפור שואת יהודי צפון אפריקה. בהשתתפות לי בירן עם פרויקט ״פסקול שלישי״ המחבר את סיפורי השורדים והיוצרים הצעירים, ושאלות של בני הנוער.

# data[].attributes.attachment_link.description
כל הקטגוריות

# data[].attributes.headline
חסידי אומות עולם

# data[].attributes.subject
חסידי אומות עולם

# data[].attributes.body
חסידי אומות עולם (הוכן על ידי עדי קרן רכזת ח.ח. עירוני ב)

# data[].attributes.headline
איך מדברים על השואה אחרי השבעה באוקטובר?

# data[].attributes.subject
איך מדברים על השואה אחרי השבעה באוקטובר?

# data[].attributes.headline
עדות של נפתלי פירס (שורד שואה) לאחר השבעה באוקטובר

# data[].attributes.subject
עדות של נפתלי פירס (שורד שואה) לאחר השבעה באוקטובר

# data[].attributes.attachment_link.title
"בשואה שרדתי הרבה פעמים, ומה שקרה ב-7 באוקטובר, זה עוד מזל אחד ענק": נפתלי פירס, שורד שואה בן 91, מתאר את שעות האימה שעברו על משפחתו במהלך הטבח כפר עזה. צפו | By ‎החדשות - N12‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
"בשואה שרדתי הרבה פעמים, ומה שקרה ב-7 באוקטובר, זה עוד מזל אחד ענק": נפתלי פירס, שורד שואה בן 91, מתאר את שעות האימה שעברו על משפחתו במהלך הטבח כפר עזה. צפו

# data[].attributes.headline
שיעורים של שירה

# data[].attributes.subject
שיעורים של שירה

# data[].attributes.attachment_link.title
שיעור חינוך- יום הזיכרון לשואה

# data[].attributes.headline
הפסקול השלישי-פרויקט משותף של גל"צ וניצולים

# data[].attributes.subject
הפסקול השלישי-פרויקט משותף של גל"צ וניצולים

# data[].attributes.attachment_link.title
הזקן מברלין - פסקול שלישי לתיעוד סיפורם של שורדי השואה

# data[].attributes.attachment_link.description
מומלץ לכיתות ז׳-ט׳/ י׳-יב׳. זיכרון בסלון היא יוזמה חברתית שמבקשת לשמור על זיכרון השואה חי ורלוונטי ולאורך השנים הפכה להיות מסורת ישראלית. בכל שנה בערב יום

# data[].attributes.headline
משפט אייכמן- סייף סקול

# data[].attributes.subject
משפט אייכמן- סייף סקול

# data[].attributes.attachment_link.title
משפט אייכמן: הסיפורים (י‘-יב’)

# data[].attributes.attachment_link.description
מומלץ לכיתות י‘-יב’. פרויקט מיוחד בעקבות משפט אייכמן – 60 שנה אחרי: כיצד שינה המשפט את ישראל הצעירה והכתיב את האופן בו העולם כולו זוכר את השואה, עד היום? מ

# data[].attributes.headline
”יזכור החי את מתיו... עדי יהיו חיינו ראויים לזכרם” מכון שיטים

# data[].attributes.subject
”יזכור החי את מתיו... עדי יהיו חיינו ראויים לזכרם” מכון שיטים

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה, ”יזכור החי את מתיו... עדי יהיו חיינו ראויים לזכרם”

# data[].attributes.attachment_link.description
שיעור לכיתות י-יב, השיעור מושתת על נוסחי ”יזכור” ונוסחי מעמדי ההתייחדות שפתחו את טקסי יום השואה בקהילות ובקיבוצים. מקורות אלו יסייעו לשאול מה ואיך אנו זוכרים? האם אנו זוכרים את הנספים והשורדים או גם את החיים שחיו שלפני כן? האם מוקד הזיכרון הוא בפרטי הזוועה או בלקחים לעתיד? האם הזיכרון הוא חובה אישית, חברתית או דתית? האם הזיכרון הוא גורם מכליל או מפריד בחברה הישראלית?

# data[].attributes.headline
כיצד בונים עתיד?

# data[].attributes.subject
כיצד בונים עתיד?

# data[].attributes.attachment_link.title
"כיצד בונים עתיד?" | השחרור ובניית חיים חדשים | לומדים שואה עם יד ושם

# data[].attributes.headline
מערך שיעור בנושא העשירי למניין - השחרור והחזרה לחיים

# data[].attributes.subject
מערך שיעור בנושא העשירי למניין - השחרור והחזרה לחיים

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור בנושא העשירי למניין - השחרור והחזרה לחיים

# data[].attributes.attachment_link.description
שיעור זה בחרנו עוסק בנושא השחרור דרך העדשה של היצירה הספרותית על כליה האמנותיים. אנו מוצאים שהיכרות עם המאורעות בדרך זו מוסיפה אתגר, עומק ומשמעות ייחודית לעיסוק בנושא קשה וטעון זה. אחד הביטויים המיוחדים והעדינים למציאות חייהם של הניצולים עם השחרור קיים בסיפור "עשירי למניין" מאת הסופרת, ניצולת השואה, אידה פינק

# data[].attributes.headline
שאלות שרצינו לשאול: עם ניצולי שואה

# data[].attributes.subject
שאלות שרצינו לשאול: עם ניצולי שואה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בשנים האחרונות סרטי העדות נמצאים במרכז העשיה החינוכית של יד ושם. תוך כדי צפייה בסיפורים של ניצולי השואה. ניתן ללמוד על אירועים היסטוריים, על קורות קהילות יהודיות ועל סיפור השואה הכללי. הפרויקט שלפניכם "שאלות שרצינו לשאול" הינו פרויקט שונה וייחודי. דרך סדרת סרטונים של ראיונות קצרים, הצופה נחשף לפן אישי ולא שגרתי של ניצולי השואה, שכן השאלות בסרטונים אלו נוגעות במגוון נושאים, שבדרך לא באים לידי ביטוי בסרטי העדות עד כה, ומאפשרים נקודת מבט חדשה ואמפטית כלפי הניצולים.
ביוגרפיות ניצולים

למורה:
לאחר צפייה בסרטונים, ניתן לקיים דיון עם התלמידים בעזרת הנקודות הבאות -

האם היתה תשובה אחת או יותר שהפתיעה אתכם?

אלו שאלות נוספות הייתם רוצים לשאול את ניצולי השואה. האם לדעתכם ישנה שאלה שלא ניתן לשאול?

צפו בסרטי העדות של עליזה לנדאו ואפרים מול, המספרים את חוויותיהם מתקופת השואה. מה ההבדל בין שני סגנונות הסרטים? האם ישנו שוני באופי העדות בכל אחד מהם? מה יחודיי בכל אחד מן הסרטים?

# data[].attributes.attachment_link.title
"שאלות שרצינו לשאול": ראיונות קצרים עם ניצולי שואה

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנים האחרונות סרטי העדות נמצאים במרכז העשיה החינוכית של יד ושם. תוך כדי צפייה בסיפורים של ניצולי השואה. ניתן ללמוד על אירועים היסטוריים, על קורות קהילות יהודיות ועל סיפור השואה הכללי. הפרויקט שלפניכם "שאלות שרצינו לשאול" הינו פרויקט שונה וייחודי.

# data[].attributes.headline
הציורים של אברהם

# data[].attributes.subject
הציורים של אברהם

# data[].attributes.attachment_link.title
הציורים של אברהם

# data[].attributes.attachment_link.description
מומלץ לכיתות ג‘-יב’. מיוחד ליום הזיכרון לשואה: סיפורו המדהים, האופטימי ומעורר ההשראה של אברהם, ילד בשואה, שצייר לאימו ציורים וכתב לה מכתבים – עד שנפגשו שוב

# data[].attributes.attachment_link.title
משפט אייכמן: הסיפורים (י‘-יב’)

# data[].attributes.attachment_link.description
מומלץ לכיתות י‘-יב’. פרויקט מיוחד בעקבות משפט אייכמן – 60 שנה אחרי: כיצד שינה המשפט את ישראל הצעירה והכתיב את האופן בו העולם כולו זוכר את השואה, עד היום? מ

# data[].attributes.headline
משואה לתקומה ותקווה

# data[].attributes.subject
משואה לתקומה ותקווה

# data[].attributes.attachment_link.title
משואה לתקומה ולתקווה

# data[].attributes.attachment_link.description
לקוחות Safe School היקרים, אנו מזמינים אתכם להשתתף בשידור חי בלעדי במסגרת ”זיכרון בסלון – יום הזיכרון לשואה ולגבורה בסייף סקול”. האירוע בהנחיית דורון הרמ

# data[].attributes.headline
יהיה זכרך אהבה-סרט עדות על עובדיה ועליזה מיון

# data[].attributes.subject
יהיה זכרך אהבה-סרט עדות על עובדיה ועליזה מיון

# data[].attributes.body
הסיפור של עובדיה ברוך

# data[].attributes.attachment_link.title
"יהיה זכרך אהבה": סיפורו של ניצול השואה עובדיה ברוך

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה תשפ"ה 2025

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה תשפ"ה 2025

# data[].attributes.body
נושא הטקס: ממעמקים: כאב השחרור והצמיחה. בסימן שמונים שנה לכניעת גרמניה הנאצית.

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה 2025 תשפ"ה

# data[].attributes.headline
מזיכרון בסלון לזיכרון בכיתה

# data[].attributes.subject
מזיכרון בסלון לזיכרון בכיתה

# data[].attributes.body
הצעות איך לארח אנשי עדות בכיתה. מומלץ לקרוא לפני יום השואה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מזיכרון בסלון לזיכרון בכיתה

# data[].attributes.attachment_link.description
מסלון אחד למסורת - במפגש עסקנו בהכנה חינוכית לקראת יום הזיכרון לשואה ולגבורה, איך מארחים זיכרון בסלון בכיתה וכלים נוספים.
בהשתתפות: דורון הרמן, מנכ״ל סייף

# data[].attributes.headline
איך נכון לזכור?

# data[].attributes.subject
איך נכון לזכור?

# data[].attributes.body
עוד רעיון לשיעור חינוך-שורה נחתומי

לפני כמה שנים היה פרוייקט שנקרא "הסטורי של אווה"- סיפרו את הסיפור של ילדה יהודייה בשואה דרך סרטונים קצרים שעלו לסטורי של עמוד מיוחד שנפתח לקראת יום השואה.

היו הרבה דיונים האם נכון או לא נכון לזכור את השואה ככה- האם זה מחבר את הצעירים לאירועי השואה דרך פלטפורמה שהם מכירים או מרדד את זיכרון השואה כשהופכים את זה לסטורי באינסטגם.. ואז אולי אפשר להרחיב את זה לדיון עמוק יותר על זיכרון, איך נכון לזכור וכד.

# data[].attributes.attachment_link.title
הסטורי של אווה מקוצר

# data[].attributes.headline
פודקאסט מעורר מחשבות ודילמות על הנצחה עם פרופ' דינה פורת מ"יד ושם" ושירה שפירא אמו של ענר ז"ל - בוגר הימלפרב,  שנרצח במיגונית ברעים

# data[].attributes.subject
פודקאסט מעורר מחשבות ודילמות על הנצחה עם פרופ' דינה פורת מ"יד ושם" ושירה שפירא אמו של ענר ז"ל - בוגר הימלפרב,  שנרצח במיגונית ברעים

# data[].attributes.headline
לו"ז שכבה י"ב יום השואה 2025

# data[].attributes.subject
לו"ז שכבה י"ב יום השואה 2025

# data[].attributes.headline
שיעור בנושא רוח האדם- ישראל סטיבי

# data[].attributes.subject
שיעור בנושא רוח האדם- ישראל סטיבי

# data[].attributes.headline
ילדי היטלר- שיעור של נועה כנפו

# data[].attributes.subject
ילדי היטלר- שיעור של נועה כנפו

# data[].attributes.headline
הצעה להכנה ליום השואה תשפ"ד עבור מחנכים(תודה לנועה אברבנאל)

# data[].attributes.subject
הצעה להכנה ליום השואה תשפ"ד עבור מחנכים(תודה לנועה אברבנאל)

# data[].attributes.headline
במחשבות ליום השואה- טקסט של נדב (תודה לנועה)

# data[].attributes.subject
במחשבות ליום השואה- טקסט של נדב (תודה לנועה)

# data[].attributes.headline
יוזמות זיכרון ליום השואה (תודה לנועה)

# data[].attributes.subject
יוזמות זיכרון ליום השואה (תודה לנועה)

# data[].attributes.headline
שיעור חינוך (תודה לנועה)

# data[].attributes.subject
שיעור חינוך (תודה לנועה)

# data[].attributes.headline
ליל סדר אחרון בורשה

# data[].attributes.subject
ליל סדר אחרון בורשה

# data[].attributes.body
ניתן לקשר לנושא של הטקס (קהילות שהיו ואינן עוד) ולפסח.

# data[].attributes.attachment_link.title
ליל הסדר האחרון בגטו ורשה - The Last Seder in the Warsaw Ghetto

# data[].attributes.headline
מפה אינטראקטיבית: תולודותיהן של קהילות יהודיות

# data[].attributes.subject
מפה אינטראקטיבית: תולודותיהן של קהילות יהודיות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סיפורן של קהילות יכולים לספק עבורנו צוהר ללימוד תהליכים היסטוריים רחבים וסוגיות מרכזיות בחקר השואה.

המפה שלפניכם מציגה את סיפוריהן של קהילות שונות באירופה ואת גורלן בתקופת השואה. כל קהילה וסיפורה הייחודי, כל קהילה וגורלה הטרגי.

הצעה לפעילות כיתתית או עצמאית עם המפה:
ניתן לחלק את הכיתה לזוגות. כל זוג יעבוד על 3-4 קהילות שונות ויענה על השאלות המצורפות. לאחר מכן כל זוג יציג במליאה סקירה קצרה על הקהילות עליהן הם למדו ועל מסקנותיהם.

מה אפיין את הקהילה היהודית בכל מקום?
כיצד מיקומה של כל קהילה השפיע על קורותיה בתקופת השואה?
האם יש קווי דמיון בין חלק מן הקהילות? מהיכן הם נובעים לדעתכם?
בחרו את אחת הקהילות שסיפורה הוא משמעותי במיוחד בעיניכם והסבירו מדוע

# data[].attributes.attachment_link.title
מפה אינטראקטיבית: תולדותיהן של קהילות יהודיות

# data[].attributes.attachment_link.description
סיפורן של קהילות יכולים לספק עבורנו צוהר ללימוד תהליכים היסטוריים רחבים וסוגיות מרכזיות בחקר השואה. המפה שלפניכם מציגה את סיפוריהן של קהילות שונות באירופה ואת גורלן בתקופת השואה. כל קהילה וסיפורה הייחודי, כל קהילה וגורלה הטרגי. הצעה לפעילות כיתתית או עצמאית עם המפה: ניתן לחלק את הכיתה לזוגות.

# data[].attributes.headline
עדויות של ניצולי השואה על קהילות יהודיות לפני מלחמת העולם השנייה ובתקופת השואה

# data[].attributes.subject
עדויות של ניצולי השואה על קהילות יהודיות לפני מלחמת העולם השנייה ובתקופת השואה

# data[].attributes.attachment_link.title
עדויות של ניצולי השואה על קהילות יהודיות לפני מלחמת העולם השנייה ובתקופת השואה

# data[].attributes.attachment_link.description
עדויות של ניצולי השואה על קהילות יהודיות לפני מלחמת העולם השנייה ובתקופת השואה

# data[].attributes.headline
מצגת כרזות של פרסומים ברשתות

# data[].attributes.subject
מצגת כרזות של פרסומים ברשתות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משמעות העיסוק בנושא השואה לאחר אירועי שמחת תורה תשפ"ד, 7/10/23

"המילה שואה כבר תפוסה"

לפניכם דימויים וטקסטים ששותפו בשבועות האחרונים ברשת, לחצו על כל אחד מהם להגדלה

גלעד ארדן בנאומו באו"ם 31/10/23

תודה על השיח הפורה!

# data[].attributes.attachment_link.title
בין שואה לשמחת תורה

# data[].attributes.attachment_link.description
משמעות העיסוק בנושא השואה לאחר אירועי שמחת תורה תשפ"ד, 7/10/23 "המילה שואה כבר תפוסה" לפניכם דימויים וטקסטים ששותפו בשבועות האחרונים ברשת, לחצו על כל אחד מהם להגדלה גלעד ארדן בנאומו באו"ם 31/10/23 תודה על השיח הפורה!

# data[].attributes.headline
מצגת מצויינת של יד ושם שעוסקת בשואה בצל אירועי ה7.10. 

# data[].attributes.subject
מצגת מצויינת של יד ושם שעוסקת בשואה בצל אירועי ה7.10. 

# data[].attributes.body
המון חומרים טוב. ממש כדאי לפתוח

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המילה שואה כבר תפוסה

מתוך השיר "דרושה המילה"/ ורד טרומר

,שלום לכם מורים יקריםכמה נקודות עם תחילת מצגת זו

ראשית, המלצתנו היא שלא לעשות שימוש בדימויים הוויזואלים, המופיעים בתחילת המצגת, עם תלמידיכם. ייצוגים אלה אינם מתאימים למצבם הרגשי של כל אחד מתלמידנו והם עלולים להסיט את הדיון למחוזות שאינכם רוצים בהם. תפקידם של דימויים אלה הוא להדהד בקרבינו, אנשי החינוך, את העובדה שהחברה הישראלית קשרה בין דרכי זיכרון השואה לבין הדרך בה היא מספרת לעצמה את ה-7/10 והדבר עלול להשפיע על השיח עם תלמידיכם על השואה ביום הזיכרון הקרוב

כמה מילים לפני שמתחילים

כמה מילים לפני שמתחילים

.זכרו כי אתם תמיד נותני הטון בכיתתכם ועליכם להותיר את הדיון בשדה אליו כיוונתם מבעוד מועד ובאופן מושכל אנחנו ממליצים לכם לנסח לעצמכם באופן מדוייק את המטרות לשמן אתם נפגשים עם תלמידיכם ביום הזיכרון, את המסרים איתם הייתם רוצים שהם יצאו וכן לבחון האם הדרכים בהם אתם נוקטים משרתות אתכם בצורה המיטבית.ככלל, יום הזיכרון לשואה אמור לעסוק בשואה ולא ב-7/10 אבל ברור שאי אפשר להתעלם מהמתרחש סביבנוהמצגת הבאה מבקשת להקנות לכם כלים לחשיבה אודות שיח על ההקבלה בין שני האירועים במידה והוא עולה בכיתה (ולא ליזום את ההקבלה בעצמכם)

מבנה המצגת.חלקה הראשון של המצגת מבוסס על ייצוגים וויזואלים שנלקטו מתוך רשת הוואטסאפ ומטרתו הוצגה בשקף קודם :בהמשך ניתן מענה לשלוש שאלות מרכזיות מדוע נערכת הקבלה בין השואה לבין טבח ה-7/10 (וכיצד עלינו להתמודד איתה בכיתה)כיצד ניתן להנכיח בכיתה את ההבחנות בין שני האירועים ההיסטוריים (ועד כמה חשובה הנכחה זו)כיצד ניתן לשוחח עם תלמידנו אודות זיכרון השואה בצל אירועי הטבח.בחלקה האחרון של המצגת מופיעות מספר דוגמות (רבות מהן מתוך אתר "בשבילי הזיכרון") למערכים לפי חלוקה גילאית.בכל אחת מהשקופיות ניסחנו שאלות לדוגמא שניתן לשאול את הילדים ושאלות שחשוב שנשאל את עצמנו, אנשי החינוךמטרתן של שאלות אלו היא להציע הלך מחשבה. בשקופית האחרונה הטמענו עוד מספר אפשרויות לחומרים שעשויים להיות לכם רלוונטים

כמה מילים לפני שמתחילים

ככלל, גם אנו, צוותי הכשרות המורים, בדיוק כמוכם, ניצבים בפני מציאות חדשה, לא מוכרת ומאתגרת מאוד. מטרתנו לאורך המצגת היא לבקש לעורר בכם שאלות, להציע לכם דרכי חשיבה והתבוננות על מה שעתיד להתרחש בכיתהזיכרו כי רק אתם מכירים את תלמידיכם ויודעים מה מתאים להם ולכם (ומה לא...) ולכן קחו את הצעותינו בערבון מוגבל ומתוך אמונה ביכולתיכםבברכת שיח פורה

כמה מילים לפני שמתחילים

למצגת הכרזות

גלעד ארדן בנאומו באו"ם, 31/10/2023

מה משמעות ההקבלה בין זיכרון השואה לזיכרון טבח ה-7/10

ההקבלה בין מאורעות השואה לאירועי טבח בשבעה באוקטובר

על מה מבוססת הקבלה בין שני האירועים

תחושות ורגשות: חוסר אונים, שבר אמון במדינה ובמוסדותיה (ואולי אף באדם) מצבי מצוקה של הקורבנות: הסתתרות (בארון, מתחת למיטה), קריאה לעזרה שלא נענתה, בחירה בין בני משפחה ועודאלימות קיצונית ומחרידה: ירי מכוון באזרחים, מעשי אונס, התעללות סדיסטית קשה, חטיפותשימוש של האויב בסייעניםשנאה ואלימות חסלנית מבוססות אידיאולוגיה רצחנית

ההקבלה בין מאורעות השואה לאירועי טבח בשבעה באוקטובר

גם במקרה זה, השימוש במושגים משדה זיכרון השואה נובע מחריגותה של האלימות שהתגלתה ב-7/10 מכל אירוע אחר עד היום בתולדות המדינה

על מה מבוססת הקבלה בין שני האירועים

כשאדם פוגש אירוע חסר תקדים, ובוודאי כאשר הוא מצוי במצוקה גדולה, הוא מחפש תחילה תבנית קודמת משדה קוגניטיבי אחר על מנת להכיל ולהבין את המציאות החדשה

ההקבלה בין מאורעות השואה לאירועי טבח בשבעה באוקטובר

ההקבלה בין מאורעות השואה לאירועי טבח בשבעה באוקטובר

קיומה של ריבונות לעם היהודי משך זמן האירוע גלובליות - התרחבות לכלל אירופה, ואף מעבר לה היקף הרצח שיטתיות ההשמדה והטוטאליות שלה אמצעי הרצח

ובכל זאת, מה הם קווי ההבדל המרכזיים בין שני האירועים

יש לזכור, כי טבח ה-7/10 קשה בפני עצמו ואין צורך ל'גייס' את השואה על מנת להבהיר את מידת הזוועה

השלכותיה של ההקבלה בין שני האירועים

האם השוואת האירועים (שמטבעה תוביל לדירוג הזוועות) תועיל לזיכרונם ולניסיון החברה הישראלית להפיק מהם משמעויות

כדאי לשאול את עצמנו

האם להשוואה יש עבורכם אלמנט מרגיע או שמא להיפך - היא מייאשת/ מפחידה/מקצינה תחושות ורגשות

שלב הפרקטיקה

אם כן, כיצד נרצה לזכור את השואה בצל אירועי טבח השבעה באוקטובר

הכלה - תחושות הן תמיד לגיטימיות גם אם הן טעונות עיבוד ותיעול צניעות וענווה - אנו נמצאים בעיצומו של האירוע ואיננו מחזיקים באמת כזו או אחרת המשגה ומִסגוּר - מתן שם לתחשובות ומחשבות משכח במידה את החששדגש על עיבוד רגשי - בכל שלב בשיח: בפתיחה, בשיח עצמו ולקראת סיום תרגול - של תגובות ואמירות בתגובה לשאלות ישירות שמבטאות הקבלה

עקרונות לשיח חינוכי סביב זיכרון השואה וההקבלה לטבח ה-7/10

כוחה של קהילה סולידריות (יהודים ושאינם יהודים) עמידה רוחנית עשייה של בני הנוער הצלה חינוך בעולם של שבר

נושאים בוני חוסן

לחצו על כל אחת מהתמונות כדי להגיע למערך

הגב' יונה עמית, ניצולת שואה, פעילות לילדי א-ב

הגב' גניה רזניק,ניצולת שואהפעילות לילדי ג-ד

האם ובמה סרטים אלו מתאים לצפייה לתלמידי בית ספר יסודי בשנה אילו נקודות בונות חוסן קיימות בטקסטים האמורים?על אלו קטעים תרצו לתת דגש? מדוע

שאלות למחשבה

בית ספר יסודי - ילדות בגטו (סיפוריהן של גניה רזניק ויונה עמית)

?אלו ערכים עולים מתוך הקטע?אלו שאלות ניתן להעלות בכיתה סביב הקטעהאם הקטע עשוי להעלות נושאים שאינכם רוצים לדבר עליהם השנה

שאלות למחשבה

בית ספר יסודי - רציתי לעוף כמו פרפר (סיפורה של חנה גופרית)

לחצו על כל אחד מהספרים כדי להגיע לאתר הרלוונטי

האם ובמה ספר זה עשוי להתאים לתלמידיכם בשנה זו?על אלו סצנות מתוך הספר הייתם מוותרים? מדועהאם אחת הגרסאות לחינוך המיוחד יכולה להתאים לצורכיכם

שאלות למחשבה

הספר בגרסה אינטראקטיבית, עבור החינוך המיוחד

הספר בגרסתו המקוצרת, עבור החינוך המיוחד

הספר המקוון

בית ספר יסודי - רציתי לעוף כמו פרפר (שלוש גרסאות לאותו סיפור)

לחצו על כל אחת מהתמונות על מנת להגיע לעוד מידע

באלו נושאים עוסקים הציורים? מדוע לדעתכם היה חשוב לצייר את ציורים אלומה היתרונות והחסרונות של שיח מבוסס יצירות אלו? איזו משמעות נושאות היצירות היום

שאלות למחשבה

(שמות יד, כב)

(בראשית ח, יא)

(שמות ב, ג)

חטיבת ביניים - התנ"ך המאוייר של קרול דויטש

לחצו על התמונה לשמיעת העדות

מה הם הערכים המרזכזיים העולים מתוך הטקסטמה עשוי להיות סוד כוחו של סרטון זה ביצירת שיח מול תלמידיכם, דווקא השנה

שאלות למחשבה

מר ישראל אבירם ניצול שואה

חטיבת ביניים - על הומניזציה ודה הומניזציה בשיח הכיתתי סביב זיכרון השואה

מתוך: בית המרקחת, תדיאוש פינקייביץ' ,הוצאת יד ושם

מה תפקיד הכלב בקטע? איזו סוגייה מרכזית עולה מתוכוהאם הטקסט מתאים להבנתכם לגילאי חטיבת הביניים? האם העיסוק בסוגיית האנושיות מרגיש לכם בנוח השנה? נסו להסביר לעצמכם מדוע

על רקע טרגדיות בלתי אנושיות אלה, התבלטו הכלבים כיצורים נאמנים. סבלם היה נוגע ללב. יצורים אלה, שנעזבו מאדוניהם נותני לחמם, התרוצצו בגטו ולא מצאו לעצמם מקום. משמצאו מעט מזון להשביע את רעבונם היו חוזרים לדירות הריקות ונשכבים תחת מיטות אדוניהם. הכרתי כלב שפלן קטן וארוך שיער שהיה שייך לרופא מכר. הכלבלב היה מופיע יום יום בדירתו של אחד מאנשי המשטרה היהודית ומבקש מזון. לפעמים חיכה שעות. כשקיבל את המזון חזר בריצה לבית אדוניו והתכנס בעצבות תחת מיטת אדוניו, עד שהרעב שב והוציאו לרחוב

שאלות למחשבה

חטיבת ביניים - על הומניזציה ודה הומניזציה בשיח הכיתתי סביב זיכרון השואה

לחצו על הכרזה למידע נוסף

?עד כמה העיסוק בקהילה יכול להעלות נושאים בוני חוסן?האם מילותיה של יוצרת הכרזה עשויים לעזור לכם? במהמה האתגרים שעשויים להעלות במסגרת שיח מבוסס על כרזה זו

אירה גינזבורג: סיפורה של סבתי הוא סיפור של חיים והמשכיות ואין זמן טוב יותר לדבר על הצורך להיבנות מחדש ולהצמיח שורשים מאשר בימים אלו [...] ענפי העץ המתחדשים בכרזה מסמלים את התחדשות התא המשפחתי של סבתי ושל הקהילות שנותרו ואת ההמשכיות הצומחת מתוך החורבן

שאלות למחשבה

תיכון - הכרזה השנתית (קהילות יהודיות)

לחצו על התמונה למערך העוסק בנושא

מה ניתן ללמוד מתוך העובדה שהתקיימה ליגת כדורסל בגטו וילנהאלו דילמות עשויות לעלות לאורך שיח עם תלמידים סביב דוגמה זומה האיכויות של שיח ערכי אודות השואה המבוסס על דילמות

יוסף מושקט (סגן ראש היודנרט, גטו וילנה): אם אחרי שנים יבקש מישהו את עקבות חיינו בגטו, ולא יהיה בנמצא מיסמך כלשהו, שיעיד עליהם, הרי ישמש מגרש זה עדות נאמנה לחיוניות הבלתי נכנעת ויצר החיים ללא - מצרים הפועם בנו" [...]

שאלות למחשבה

תיכון - שגרה וצלם האדם בגטו וילנה

לחצו על כל אחת מהתמונות להאזנה לעדויות

שאלות למחשבה

?מבין שלושת המסרים ששמעתם, איזה מסר נגע בכם יותר כמורים ובאופן אישי, מדוע בעדויות אלו, הזיקה בין זיכרון השואה לזיכרון הטבח ב-7/10 מאוד נוכחת. עד כמה אתם מרגישים בנוח עם ישירות זו מה ניתן להבנתכם לעשות עם סרטונים אלה בכיתה

הגב' שרה וינשטיין, ניצולת שואה

הגב' סבינה שבייד, ניצולת שואה

הגב' עליזה לנדאו, ניצולת שואה

חטיבת ביניים ותיכון- ניצולי שואה מדברים על ה-7/10

לחצו על כל אחת מהכותרות בכדי להגיע לאתרים הרצויים

פשוט לשוטט בלשונית החינוך באתר יד ושם

סרטוני מדליקי המשואות

הסיפור שלנו- 12 סיפורים על רוח האדם בתקופת השואה

הסיפורים מאחורי החפצים

מכולל הטקסים של יד ושם

אתר "בשבילי הזיכרון (ישנן לשוניות בחלוקה גילית)

כמה לינקים לחומרים מקוונים שיכולים לעניין אתכם

# data[].attributes.attachment_link.title
המילה שואה כבר תפוסה

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך השיר "דרושה המילה"/ ורד טרומר ,שלום לכם מורים יקריםכמה נקודות עם תחילת מצגת זו ראשית, המלצתנו היא שלא לעשות שימוש בדימויים הוויזואלים, המופיעים בתחילת המצגת, עם תלמידיכם. ייצוגים אלה אינם מתאימים למצבם הרגשי של כל אחד מתלמידנו והם עלולים להסיט את הדיון למחוזות שאינכם רוצים בהם.

# data[].attributes.headline
כרזה זוכה תשפ"ד

# data[].attributes.subject
כרזה זוכה תשפ"ד

# data[].attributes.body
https://www.yadvashem.org/he/remembrance/posters/2024.html

קישור להסבר

# data[].attributes.headline
מזל- סרטון אנמציה של 4 דקות שמעמיד את השאלה "האם למי ששרד את המלחמה היה מזל"

# data[].attributes.subject
מזל- סרטון אנמציה של 4 דקות שמעמיד את השאלה "האם למי ששרד את המלחמה היה מזל"

# data[].attributes.attachment_link.title
מזל  - סיפורו של ישראל (ג'ורג') קליינמן

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה תשפ"ד-בנושא קהילות שהיו ואינן עוד

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה תשפ"ד-בנושא קהילות שהיו ואינן עוד

# data[].attributes.body
ממולץ לבחור כמה קטעים וללמד לפני הטקס

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה תשפד 2024.docx

# data[].attributes.headline
הגדת "התכנסות" ליום השואה של מכון הרטמן

# data[].attributes.subject
הגדת "התכנסות" ליום השואה של מכון הרטמן

# data[].attributes.headline
פגישה: רוני קובן מראיין את אהרון ברק

# data[].attributes.subject
פגישה: רוני קובן מראיין את אהרון ברק

# data[].attributes.body
תוכנית מצויינת על סיפור חייו של אהרון ברק. כילד בגטו קובנה, מסתור אצל איכרים שהצילו אותו והדרך לארץ.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
פגישה עם רוני קובן עונה 7 | אהרון ברק - ראיון מיוחד ליום השואה

# data[].attributes.headline
סרטון מצוין של יד ושם-בעיקר מתאים לשכבה י

# data[].attributes.subject
סרטון מצוין של יד ושם-בעיקר מתאים לשכבה י

# data[].attributes.attachment_link.title
מהי השואה?' | האירועים שהובילו לרצח היהודים | לומדים שואה עם יד ושם

# data[].attributes.headline
הצעה לשיעור של מכון שיטים

# data[].attributes.subject
הצעה לשיעור של מכון שיטים

# data[].attributes.attachment_link.title
"מעצבים זיכרון" - תחרות עיצוב הכרזה הממלכתית תשפ"ג (2023)

# data[].attributes.attachment_link.description
יום הזיכרון לשואה ולגבורה הוא היום בו מתייחדת מדינת ישראל עם זכרם של ששת המיליונים שנרצחו בידי הגרמנים הנאצים ועוזריהם בתקופת השואה .

# data[].attributes.headline
ברט בדיחי-ילדה במסתור-מתאים לכיתות קטנות/שכבה י'

# data[].attributes.subject
ברט בדיחי-ילדה במסתור-מתאים לכיתות קטנות/שכבה י'

# data[].attributes.body
ברט בדיחי, סבתא של, סגן גיל בדיחי, בוגר  מחזור ב' בתיכון הראל שנהרג ביום רביעי השלושה עשר במרץ 2002.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ברט בדיחי נולדה בעיר ליון שבצרפת בשנת 1932. לאחר כיבוש צרפת על ידי גרמניה ביוני 1940 והסכנה למעצר וגירוש יהודים מצרפת, הועברה ברט למקום מסתור בביתה של מאדאם מסונה, שם חיה בזהות בדויה עד לסוף המלחמה.

סיפורה של ברט משולב בקטעי אנימציה ומותאם לילדים בגילאי 11 - 14 (כיתות ה' - ז').

לפני הצפייה בסרט

הקדמה קצרה לפני הצגת הסרט חשובה עבור התלמידים - היא תאפשר להם לצפות בו מתוך מקום של רוגע נפשי ובטחון. יש להדגיש בפניהם שהם יצפו בסרט על ילדה ששרדה את השואה ושמה ברט. ניתן לפתוח בשאלה למה מתקשרת להם המילה שואה. דבר זה חשוב בעיקר על מנת לאפשר אוורור של רגשות, וכן על מנת להבין את המקום הרגשי ומידת ההבנה של התלמידים בנושא זה. אין פירוש הדבר כי יש להיכנס לעומק הנושא או לתיאורים לא נעימים. בנוסף, על מנת להבין את המסגרת ההיסטורית בתוכה מתרחש הסיפור, חשוב להקדיש כמה דקות לרקע ההיסטורי של צרפת בתקופת מלחמת העולם השנייה. רקע היסטורי קצר וכלי עזר לתלמידים בנושא תוכלו למצוא בהמשך המערך.

הסרט שלפניכם מאפשר שיח חינוכי ערכי ומוגן אודות השואה עם תלמידים בכיתות ה' - ז', והוא מדגים מספר עקרונות פדגוגיים חינוכיים של יד ושם:

1. כבר מראשית הסרט הילדים מתוודעים לעובדה, כי מדובר על ילדה שניצלה, מה שמאפשר להם ליצור כלפיה אמפתיה.

2. הסרט עוקב אחר סיפור חיים של ניצול: חייה של ברט לפני השואה מיוצגים על ידי תצלומים ואנימציה. התיאור של תקופת החיים במסתור ובזהות בדויה עומד בסימן הקשיים בו: החובה לשחק ולחיות בזהות בדויה, המרחק מההורים, הפחד מפני הלשנה, לצד כוחות ודרכי ההתמודדות: שמירה על קשר עם ההורים באמצעות מכתבים, חיי הכפר השלווים ובעיקר משפחת מאסונה.

3. הסיפור בנוי בחלקו בטכניקה של אנימציה, אשר מאפשרת, מצד אחד להציג לתלמידים מושגים מרכזיים בתולדות השואה, ומצד שני, העובדה שמדובר באנימציה, מאפשרת לדברים להיות מיוצגים לתלמידים באופן שאיננו טראומטי.

סיפורה של ברט בדיחי

ברט אלזון בדיחי נולדה בשנת 1932 בליון שבצרפת, להוריה יצחק וסבינה. ביוני 1940 נכבשה צרפת על ידי גרמניה. הוריה של ברט הצטרפו ל- UJRE - "איחוד היהודים להתנגדות ולסיוע". חברי הארגון, בין היתר, העבירו ילדים יהודים למקומות מסתור, כך הגיעה ברט אל ביתה של מאדאם מסונה, בכפר לה מונסטל, שם חיה בזהות בדויה, כילדה נוצרייה, במשך שלוש שנים. מאדאם מסונה אף הצילה את חייה במהלך סריקות הגרמנים בחפשם אחרי יהודים. לאחר המלחמה היא הוכרה כחסידת אומות העולם על ידי יד ושם. במהלך המלחמה עסקו הוריה של ברט בהצלת ילדים יהודים, מציאת מקומות מסתור ואף גיוס נשק למחתרת. הם גם השתתפו בלחימה על שחרור ליון במסגרת המחתרת הצרפתית.
לאחר שחרור צרפת חזרה ברט לליון עם הוריה, שם נולדה אחותה הצעירה. בשנת 1952 התחתנה ברט עם בן ציון בדיחי, סטודנט ישראלי שלמד בליון וכעבור ארבע שנים הם עלו לישראל. הוריה עלו אף הם ופעלו להנצחת זכר פעילותה של המחתרת הצרפתית והנספים בשואת יהדות צרפת. ברט עובדת ביד ושם שנים רבות והיא אחת ממייסדי ארגון "עלומים", ארגון הילדים שהוסתרו בצרפת בתקופת השואה. ברט מתגוררת בירושלים, יש לה שני בנים, נכדים ונינים.

רקע היסטורי ויזאולי: צרפת במלחמת העולם השניה. (לחצו כאן להגדלה)

במאי 1940 פלשה גרמניה לצרפת ותוך חודש וחצי, ב 22 ביוני, היא נכנעה לצבא הגרמני. צרפת חולקה לחמישה איזורים, מהם שניים עיקריים - האזור הצפוני שנשלט על ידי הגרמנים והאזור הדרומי, שכונה גם 'האיזור החופשי' ונשלט על ידי ממשלת וישי, ששיתפה פעולה עם הגרמנים, בראשותו של מרשל פטן. עם חלוקת צרפת, ברחו מיליוני צרפתים, בהם יהודים רבים, אל האיזור החופשי. באיזור הצפוני הכבוש סבלו היהודים מרדיפות, מעצרים וגירושים. ממשלת וישי חיזקה יותר ויותר את קשריה עם גרמניה, כך שגם באיזור הדרומי סבלו היהודים מחקיקה אנטישמית שחוקקה הממשלה, חקיקה שהלכה והחמירה. בהמשך היא אף עצרה וגירשה יהודים רבים. החל מקיץ 1942 החלו להתחזק קולות מהאוכלוסייה הצרפתית שהתנגדו לממשלה ואל הצעדים האנטי יהודיים שהיא מוציאה לפועל. בעקבות כך התחזקה תנועת המחתרת, נערכו מחאות פומביות וחלקים מן האוכלוסייה עזרו ליהודים במציאת מקומות מסתור, בכפרים ובמנזרים, ואף בבריחות אל מעבר לגבול צרפת. לחץ דעת הקהל על הממשלה להפסיק את צעדיה כנגד היהודים הלך וגבר. אך במקביל גרמניה המשיכה ללחוץ על ממשלת וישי להגביר את הרדיפות ולגרש מספר גדול יותר של יהודים. לבסוף בנובמבר 1942, כבשו הגרמנים גם את אזור הדרום החופשי, וצרפת הפכה כמעט כולה לאזור כיבוש גרמני. חלק קטן נותר עבר לשליטה איטלקית למשך כמה חודשים, אך גם הוא נכבש בסופו של דבר בספטמבר 1943 על ידי הגרמנים. כעת היהודים בכל צרפת היו נתונים לסכנה ממשית של רדיפות וגירושים והגרמנים חיפשו אחרי יהודים שהסתתרו והוחבאו. ממשלת וישי המשיכה להיות ממשלה פעילה, אך תחת הוראותיהם הברורות של הגרמנים.

לבסוף באוגוסט 1944 שוחררה צרפת על ידי בעלות הברית.

לאחר הצפייה בסרט

יש חשיבות רבה לשיח עם התלמידים בעקבות הסרט. לשיח זה כמה תפקידים ואפשר לגשת אליו מכיוונים שונים -

עיבוד קוגניטיבי - המורה מוודא כי התלמידים הבינו את הסיפור המסופר בסרט. כמו כן הסרט מציג נושאים ומושגים היסטוריים שניתן לפתח את הבנתם כגון חיי יהודים לפני השואה, המושג מלחמה, מחתרת, מעצר יהודים, חיים בזהות בדויה, חסידי אומות העולם ועוד.

עיבוד רגשי - עיסוק בנושא מורכב כמו השואה יכול להציף קשיים רגשיים, בעיקר כשעוסקים בנושאים כגון פרידה ממושכת מההורים, מעבר למקום זר, מסתור וחיים בזהות בדויה לאורך זמן. העיבוד הרגשי מאפשר דגש על נקודות האור והחוזק מתוך הסרט, על מנת לאפשר לתלמידים להכיל את הסיפור, ולבנות אצלם תחושה של חוסן. עיבוד שכזה שם דגש על דרכי ההתמודדות בזמני מצוקה ובשימוש בדמיון וביצירה בסרט ובכך לווסת את העומס הרגשי.

עיבוד ערכי-חינוכי - הכרחי שהלימוד אודות הנושא יהיה משולב עם התפתחות עולם הערכים של הילד בכלל ועם החינוך הערכי בבית הספר בפרט. על כן, חשוב כי חלק מרכזי מהדיון שיתקיים בכיתה לאחר הסרט יוקדש למושגים הערכיים שהסרטון מעלה - נתינה, עזרה לזולת, אכפתיות בתוך עולם של כאוס

לפניכם הצעות לפעילויות מגוונות עם התלמידים שנועדו לעיבוד רגשי והבנת הסרט. ניתן לבחור באחת או יותר מן הפעילויות המוצעות ולהתאים אותן לרמת הכיתה.

פעילויות לעיבוד קוגניטיבי

סיפורה של ברט בתוך המאורעות ההיסטוריים

ערכו רשימה של מאורעות ועובדות היסטוריים הבאים לידי ביטוי בסיפורה של ברט. כדאי להתשמש ברקע ההיסטורי המופיע בתחילת המערך.

שאלות לדיון ושיח

1. אילו עובדות בסרט הפתיעו אתכם?

2. מהו לדעתכם המסר העיקרי של ברט? מה חשוב לה שילמדו מן הסיפור שלה?

עבודה בקבוצות/זוגות

לפניכם כרטיסיות תמונות מן הסרט. בחרו שלוש תמונות מן הסרט וחברו עבורן כותרת. הסבירו את המתרחש בתמונה ואת הכותרת שבחרתם.
להדפסת הכרטיסיות>

פעילויות לעיבוד רגשי

שאלות לדיון ושיח

1. מה הרגשתם במהלך הצפייה בסרט?

2. מה לדעתכם החוויה העיקרית והחשובה בסיפורה של ברט?

3. אלו דברים עזרו לה להתמודד עם הקשיים?

4. בחרו דמות מן הסרט ותארו תכונה שמאפיינת אותה. הביאו דוגמא המעידה על התכונה.

5. אילו שאלות הייתם רוצים לשאול את ברט?

שמש אסוציאציות - נקודות חוזק ואור:

מהם נקודות החוזק, העוגן, האור שמצאתם במהלך סיפורה של ברט?

הסבירו את בחירתכם.

עבודה בקבוצות/זוגות

לפניכם כרטיסיות תמונות מן הסרט. בחרו שתי תמונות משמעותיות בעיניכם והסבירו מדוע.
להדפסת הכרטיסיות >

עיבוד ערכי - חינוכי

מי הם חסידי אומות העולם? | מושג באנימציה | יד ושם

מדליון חסידי אומות העולם

שאלות לדיון ושיח

צפו במושג המונפש - מי הם חסידי אומות העולם?

1. מהם העקרונות לפיהם ניתן האות?

2. מדוע לדעתכם נבחרו עקרונות אלו?

התבוננו במדליה המוענקת לחסידי אומות העולם.

1. מה כתוב עליה? מה מצויר עליה? הסבירו את המשפט

2. האם יש משפטים אחרים שלדעתכם אפשר היה להוסיף?

הצלת היהודים הייתה כרוכה בסכנה גדולה, לעתים אף בסכנת חיים. מה לדעתכם גרם בכל זאת לאנשים להסתכן בהצלת אנשים זרים לחלוטין?

אלו ערכים ערכיים-חברתיים נוספים מועברים בסרט?

Previous Next

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות חינוכית בעקבות הסרט: ילדה במסתור - שורדת השואה ברט בדיחי מספרת

# data[].attributes.attachment_link.description
ברט בדיחי נולדה בעיר ליון שבצרפת בשנת 1932.

# data[].attributes.headline
סרטון אנימציה מרד גטו ורשה

# data[].attributes.subject
סרטון אנימציה מרד גטו ורשה

# data[].attributes.body
ציר זמן של המרד כ4 דקות

# data[].attributes.attachment_link.title
מרד גטו ורשה

# data[].attributes.headline
מרד גטו ורשה

# data[].attributes.subject
מרד גטו ורשה

# data[].attributes.attachment_link.title
″קולות נוספים מן המרד” - פעילות כיתתית על מרד גטו ורשה

# data[].attributes.attachment_link.description
מיועד לתלמידי חטיבה ותיכוןמשך פעילות שעה וחצימטרות:התלמידים ילמדו על המרד דרך נקודות מבט שונות, ולא של הלוחמים עצמם.התלמידים ישתמשו במיומנויות אורייניות שונות, ינתחו תצלומים וקטעי עדויות.מהלך הפעילות –התלמידים יחולקו לארבע קבוצות. כל קבוצה תקבל כרטיסיות ועליהן עדויות ותצלומים בהתאם לנושא הקבוצ…

# data[].attributes.headline
שיעור חינוך מתאים לשכבה י'

# data[].attributes.subject
שיעור חינוך מתאים לשכבה י'

# data[].attributes.attachment_link.title
בניית אנדרטה-שיעור חינוך

# data[].attributes.attachment_caption
טיסה אחת בשבילנו - מתאים ליוצאים למסע

# data[].attributes.headline
טיסה אחת בשבילינו

# data[].attributes.subject
טיסה אחת בשבילינו

# data[].attributes.attachment_link.title
טיסה אחת בשבילנו - הסרט המלא

# data[].attributes.headline
טקסט 2021- צולם בימי קורונה

# data[].attributes.subject
טקסט 2021- צולם בימי קורונה

# data[].attributes.body
עריכה: אירית אסקיו

צילום, תאורה ועריכה קליפים: עידו נוב.

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה תיכון הראל 2021

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס בית ספרי- יום הזיכרון לשואה ולגבורה  2021

# data[].attributes.headline
זמרים שרים שירים שנכתבו בגטו-מתאים לכל השכבות

# data[].attributes.subject
זמרים שרים שירים שנכתבו בגטו-מתאים לכל השכבות

# data[].attributes.attachment_link.title
שם עולם 2019 פרוקיט מוסיקה ליום השואה

# data[].attributes.headline
לכל איש יש שם- מתאים לשכבה י

# data[].attributes.subject
לכל איש יש שם- מתאים לשכבה י

# data[].attributes.attachment_link.title
לכל איש יש שם

# data[].attributes.headline
כרזה של יום השואה תשפ"א-מתאים לכל השכבות

# data[].attributes.subject
כרזה של יום השואה תשפ"א-מתאים לכל השכבות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחד הדימויים המרכזיים בכרזה הינם הפסים המאורגנים בצורת 'ברקוד'.

למה משמש ברקוד, בדרך כלל? האם הדבר מתקשר לזיכרון השואה לדעתכם? מדוע בחרה היוצרת לרמוז עליו בכרזה ממלכתית ליום השואה? מה קורה בקצה ה'ברקוד' שבכרזה? האם הוא מבטיח זיכרון? מה הקשר בין ברקוד למספרים? מדוע לדעתכם לא מופיעים בראש ה'ברקוד' מספרים?

לפניכם שני מקורות העוסקים במספרים וספירה לנוכח השואה. קראו אותם וחשבו, מהי הגישה השונה למשמעות המספרים שמייצג כל אחד מהם:

1.מעדותה של לילי שטיפלר ילדית ורשה 1927 מתארת את הגעתה לאושוויץ
ש. את יכולה להראות לנו את המספר?
ת. לא ידענו מה זה מספר. עמדנו בשורה, והגענו לאיזה צריף. לאחותי היה מספר 5 ,לי יש 46904 .לאחותי היה 5 ,היא היתה אחרי. ואני, כשהגענו לשם, ישבו בחורות עם עטים כמו מחט, וזה לא ציירו לנו את האות, רק חור. אם תפתחי תראי חור-חור-חור, עשו המון חורים, זה די כוכב. ועוד חצי מגן דוד
ש. משולש?
ת. משולש, כן. וזה היה סימן של יהודים. וכל סיכה, כל דקירה זה דקירה בלב, כי הנה, את כבר לא בן אדם, את נהפכת למספר. וזה היה מאוד עצוב. וכל כך כאב לנו שאת כבר לא מישהו, את לא כבר זכות, את פשוט מספר. ואחר כך נתנו לנו מספרים לבנים עם מספר אחר, אני זוכרת, 82 ,עם עוד 4 מספרים, ולא היה שום סימן. לגויים היה משולש אדום, גם גויים היו שמה, באושוויץ. ולנו היה רק מספר

מקור: ארכיון יד ושם 9573 -3.0
מה הייתה ההשפעה של קעקוע המספר על הנערה לילי?
2. את הקטע הבא, כתב המשורר יצחק קצנלסון אשר נולד ב 1 ביולי 1885 ונרצח באושוויץ ב3 במאי 1944.
קצנלסון היה מורה לעברית, מחזאי ומשורר שכתב בעברית וביידיש. בשנות המלחמה נכלא בגטו ורשה, שם המשיך לכתוב מחזות ושירים ופואמות, כמו כן היה מורה לתנ"ך וספרות. הוא בכה וקונן על העם היהודי שנהרג בזמן שהדברים קרו, הטמין את כתביו במחנה מעבר שנכלא בו יחד עם בנו הגדול צבי, משם גם נשלח לרצח באושוויץ בירקנאו.
בקטע שלפניכם הוא דורש מאתנו למנות, לספור את קרבנות השואה. כמו בספר שמות ספירת האנשים היא ברבד אחד כמה הם וברבד השני היא הסתכלות על פנימיותו של האדם, עולם ומלואו כל נפש, ומכאן שהספירה היא חילוץ האדם בשואה ולא רק היותו חלק ממספר הקרבנות הכללי של השואה. 31.8.43
... מנה מנה, עד יבוש שפתך ולשונך בפה, עד התאבן הקצף בזויותיו. מנה מנה: ארבע נפשות מישראל, חמש, שש - ועוד, ועוד... אל תקרא בשמות הקדושים, שאינך יכול להעלות ... שמות יהודים על שפתיך, שלא ידעתם, לא ידעתם, לא את השמות, ועל אחת כמה וכמה את נפש היהודים, את נשמתו. ...אוי לנו שלא הכרנו את הנפש מישראל, אשר כלתה ואיננה...איננה עוד...
...לא ידעת את הנפש האחת הישראלית ..., לא ידעת את היותר קרובים במשפחתך, בביתך. הן בנך - ואתה לא ידעת! לא ידעתן, לא הכרתן... מנה מנה: עשר, אחת עשרה, שתים עשרה נפשות... צר לי שאין אתה יודע את שמותיהן... אל יצר לך על השמות! יצר לך, יהודי חלכה, על הנפשות שלא הכרת! ...כמו שכל נפש מישראל יש לה לכל אחת משהו שבנשמה משלה בחייה, כך כל נפש ונפש במיתתה. מתה אחרת, הרגישה אחרת. כל נפש מישראל והטרגדיה שלה בהרצחה. ... מנה מנה: שלוש-עשרה, ארבע-עשרה, חמש-עשרה נפשות... לא את הנפשות ולא את השמות אנו יודעים. מה ששיך לנפשות - תהום, כל נפש מישראל - תהום, תהום מעמקים ורמות, ומה ששייך לשמות - קרא: אברהם, ויצחק, ויעקב. היה בכל אחת מהן, בכל נפש משבעת המיליונים, משל אברהם, יצחק ויעקב, משל האבות. לא היו מביישים שבעת המיליונים הנרצחים האחרונים את ראשיתם... מנה, מנה...
(קצנלסון, פנקס ויטל, בית לוחמי הגטאות. עמ' 189-190)

מהי משמעות המספרים בכל אחד ממקורות אלו? מהו לדעתכם מקור ההבדל?

עבודה בקבוצות:
קצנלסון כותב על 'תהום', מהי תהום זו להבנתכם?
הכרזה בה אנו עוסקים מעלה גם את שאלת המחיקה, מרחק הזמן, ושבריריותו של הזיכרון.
לפניכם מספר ברקודים, שבסריקתם תמצאו פרטים על מספר דמויות שנספו בשואה.

האם הדברים שלמדתם על דמויות אלו יכולים לאפשר לנו לגשר על התהום שקצנלסון כותב עליה? האם ניתן 'לשמוע את קולם' של הנספים בעקבות הפרטים שבברקודים אלו?

על הכרזה שנבחרה לייצוג הנושא השנתי כתבו השופטים:
במינימליזם הוויזואלי של הכרזה ומאפייניה באים לידי ביטוי הקושי בתיאור מילולי ובסיפור השואה ואתגר שימור זיכרונה לדורות הבאים.

ממה נוצר האתגר שהשופטים מדברים עליו, באילו דרכים ניתן, לדעתכם, להתגבר עליו?
כיצד מתקשר אתגר זה לנושא של יום השואה, והמילים הרשומות על גבי הכרזה: 'עד היהודי האחרון'?

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור על הכרזה הממלכתית ליום הזיכרון לשואה ולגבורה תשפ"א

# data[].attributes.attachment_link.description
התבוננו בכרזה שלפניכם:מהם האלמנטים הבולטים בה? מה הם מסמלים לדעתכם?מהם הדברים שלדעתכם כרזה זו מעבירה למתבונן בה?כיצד היא מתקשרת לנושא השנתי של יום הזיכרון לשואה ולגבורה: "עד היהודי האחרון, 80 שנה לראשית ההשמדה ההמונית".לפירוט על הנושא השנתי, לחץ כאןעל בחירת מוטיב הפסים בכרזה סיפרה היוצרת:"המטרה היא לרמוז לשני עניינים שבעצם מביעים את דה-ההומניזציה של היהודים בתקופת השואה.

# data[].attributes.headline
סרט- ניצחון הרוח

# data[].attributes.subject
סרט- ניצחון הרוח

# data[].attributes.body
סרט על סיפור חייו של המתאגרף שלמה ארוך על רקע שואת יהודי יוון. זהו הסרט הראשון שנעשה בהוליווד בנושא השואה שצולם באושוויץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
ניצחון הרוח סרטים וסדרות בדרייב איילת השחר.avi

# data[].attributes.headline
סרט- הבריחה מסוביבור

# data[].attributes.subject
סרט- הבריחה מסוביבור

# data[].attributes.body
סרט על המרד שהתרחש במחנה ההשמדה סוסיבור.

# data[].attributes.attachment_link.title
הבריחה מסוביבור סרטי שואה- סרטים וסדרות בדרייב איילת השחר.avi

# data[].attributes.headline
כאב השחרור-שיעור שבנתה זיוה כנעני. מתאים לשכבה יב

# data[].attributes.subject
כאב השחרור-שיעור שבנתה זיוה כנעני. מתאים לשכבה יב

# data[].attributes.attachment_link.title
שואה - מערך על כאב השחרור

# data[].attributes.headline
סמלי השואה-שיעור שבנתה ליאת ארז

# data[].attributes.subject
סמלי השואה-שיעור שבנתה ליאת ארז

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעורים- סמלי השואה

# data[].attributes.headline
סרט- הפסנתרן

# data[].attributes.subject
סרט- הפסנתרן

# data[].attributes.body
הסרט מבוסס על ספרו האוטוביוגרפי של ולדיסלב שפילמן - פסנתרן יהודי-פולני מחונן ששרד את השואה בורשה.

# data[].attributes.headline
האי ברחוב הציפורים

# data[].attributes.subject
האי ברחוב הציפורים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן ארכיון | אוצרות השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
האי ברחוב הציפורים

# data[].attributes.headline
כל עוד נפשי באפי-שכבות י"א +י"ב

# data[].attributes.subject
כל עוד נפשי באפי-שכבות י"א +י"ב

# data[].attributes.body
סיפורה של שרה לייכט

# data[].attributes.attachment_link.title
כל עוד נפשי באפי – סיפורה של שרה לייכט-וויינשטיין

# data[].attributes.headline
מספרים וזוכרים-שכבה י'

# data[].attributes.subject
מספרים וזוכרים-שכבה י'

# data[].attributes.body
מבקשים מהתלמידים להביא סיפור משפחתי שקשור לשואה. אם יש תמונה או חפץ להביא לכיתה. אם אין, מבקשים שיכנסו לאתר יד ושם וימצאו דף עד ויספרו את הסיפור.
שימוש בפדלט- מכינים מראש פדלט לשימוש יום השואה עם תמונות של נרות. מבקשים מהתלמידים להיכנס לפדלט מראש ולהוסיף לנר שם של משהו שרוצים לזכור. בשיעור מספרים את הסיפורים.
ניתן לקחת נרות זיכרון מציון ולהדליק. על נרות הזיכרון יש שמות וברקוד שניתן לסרוק ולקרוא את הסיפור.

# data[].attributes.headline
בשבילך השמים יפתחו-מתאים לשכבות י"א + י"ב 

# data[].attributes.subject
בשבילך השמים יפתחו-מתאים לשכבות י"א + י"ב 

# data[].attributes.body
סיפורה של מלכה רוזנטל

# data[].attributes.attachment_link.title
"בשבילך יפתחו השמיים סיפורה של מלכה רוזנטל"

# data[].attributes.headline
משפט אייכמן-נבנה ע"י גלי כהן

# data[].attributes.subject
משפט אייכמן-נבנה ע"י גלי כהן

# data[].attributes.body
מתאים לשכבות י"א + י"ב

# data[].attributes.headline
שכבה י'- פעילות בניית אנדרה

# data[].attributes.subject
שכבה י'- פעילות בניית אנדרה

# data[].attributes.body
מומלץ לכיתות שקצת קשה לדובב אותם. תמיד עובד ותמיד מרגש.

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה פעילות- פריטים וכסא

# data[].attributes.headline
יד ושם-חסידי אומות עולם

# data[].attributes.subject
יד ושם-חסידי אומות עולם

# data[].attributes.body
מתאים לכל השכבות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מיועד לתלמידי כיתות ט'-יב
מערך שיעור ליום הזיכרון לשואה ולגבורה

נושא חסידי אומות העולם הוא אחד הנושאים החשובים בהם עוסק יד ושם. לפניכם מערך המוקדש לחסידי אומות העולם. מטרתו העיקרית של חוק יד ושם הייתה ליצור יד זיכרון להנצחת זכרם של ששת מיליוני קרבנות היהודים שנספו בשואה. סעיף נוסף בחוק מחייב את יד ושם להוקיר את חסידי אומות העולם "ששמו נפשם בכפם להצלת יהודים". מעשיהם של חסידי אומות העולם היו קרן האור היחידה שזרחה בתקופה החשוכה של השואה. נשים, גברים וילדים אלה מלמדים אותנו שאומץ, מוסריות וחמלה לא נעלמו כליל באותן שנים חשוכות.

השיעור מספר את סיפורם של חסידי אומות העולם דרך עדויות הניצולים וכן בעזרת דבריהם של המצילים עצמם על מעשה ההצלה ועל מניעיהם.

פתיחה

שירו של חיים חפר נכתב לכבוד ערב הוקרה לחסידי אומות העולם שנערך בתאטרון הבימה בשנת 1987. יצירה זו מציגה שאלות חינוכיות העומדות במרכזו של השיעור שלפנינו, ועיקרן דיון באופני התנהגות אנושית בתקופות מבחן. השיר מדגיש את המשמעות המיוחדת של חסידי אומות העולם ואת העובדה שמעשיהם שהיו מעשים של מעטים, נעשו בתנאים קשים ביותר ובמקרים רבים, תוך סיכון חייהם. מרבית בני האדם העדיפו לא לסכן את חייהם ושירו של חפר מדגיש את ייחודיותם של חסידי אומות העולם.
דיון חינוכי:
"מה הייתי עושה?
אם אני, בתוך אוקיינוס של שנאה, מול עולם מתמוטט ובוער
אם אני הייתי נותן מסתור לבן עם אחר?"

האם לפי דעתכם אפשר לענות על שאלה כזאת?

האם המשורר עונה על שאלה זו? כדי לענות על השאלה, לחצו כאן לשיר במלואו.

יונאס - סיפורו של חסיד אומות עולם אחד

יונאס - סיפורו של חסיד אומות עולם אחד

טניה וחיים איפ שהו בתחילת שנת 1944 בגטו קובנה שבליטא. חבר מהגטו, בשם שאמס, סיפר להם על ליטאי בשם יונאס, המבקש להציל יהודים. התברר כי באותו הזמן כבר הסתיר יונאס את ילדו בן הארבע של שאמס ועתה ביקש לצרף אליו גם את הורי הילד. ליונאס הליטאי היה תנאי אחד מופלא: על שאמס למצוא עבורו עוד יהודים אותם יוכל להציל.

טניה איפ מספרת:

"תחילה היו לבעלי היסוסים בנוגע לסידור הזה מכיוון ש[הוא] לא היה מסוגל להציע לאיש כסף. כל מה שהיה שייך לנו [כבר] נלקח מאיתנו. בעלי גם לא יכול היה להעלות על דעתו שליטאי יעשה דבר כזה רק על מנת להציל יהודי. אבל יונאס הוכיח את עצמו כאיש יוצא מגדר הרגיל. איש שלא פוגשים אלא לעיתים רחוקות - איש ישר, אמין, נחרץ בדעתו וללא פחד. למעשה, הוא סיכן את חייו וחיי משפחתו. הוא היה לנו כמו אב - איש שיש להוקיר". 1

דבריה של טניה איפ פורשים לפנינו את המצב הקשה בו עמדו יהודים רבים שחשבו להסתייע בלא-יהודים על מנת להינצל. ראשית, מרבית המצילים ביקשו תמורה כספית להסתכנותם למרות שהיהודים נותרו חסרי כל, ומשפחת היפ שיערה שכך גם ידרוש יונאס. יתר על כן, דבריה חושפים את פחדם של היהודים מפני כל אדם ואת חששם שגם מי שאינו נאצי או משתף פעולה עלול להיות אנטישמי. גם היהודים ידעו כי הסתרתם מסכנת את מציליהם ועדות זו מציגה לא רק את הסיבות שפעלו נגד הצלת היהודים אלא גם מדגישה את אומץ ליבו של יונאס ושל שאר חסידי אומות העולם.
דיון חינוכי:

מה יכולים ללמד אותנו ההיסוסים של חיים, בעלה של המספרת, על הקשיים בהצלת היהודים?

מה יכולים ללמד אותנו ההיסוסים של חיים על יונאס בפרט ועל חסידי אומות העולם בכלל?

החלק השני בשירו של חיים חפר מובא כאן כדי להרחיב את הדיון בדילמה של המצילים. במקור הקודם ראינו את ההתלבטויות, כפי שסיפרו עליהם היהודים. כאן חפר מחריף את ההתלבטות: סכנת החיים של המצילים. מוסיה גרשנמן שניצלה גם היא בזכות יונאס מתארת את המקום שבו החביא את היהודים:

"המחבוא היה בנוי כקרון שינה ברכבת. במעבר [הוא] שם שולחן קטן ומעליו תלה מפה של אירופה שיהיה אפשר לעקוב אחרי המצב בחזיתות. [יונאס] הכניס גם מכשיר קולט רדיו עם אוזניות והיה אפשר לשמוע את החדשות המקומיות. את הקירות כיסה בקרשים ... כל יום היה בא להוציא את הדלי ששמונה איש עשו בו את צרכיהם! גודל המחבוא היה 8.5 מטר מרובע. שם ישבנו שמונה איש חודשים רבים, ובסוף היינו 10 איש מבלי שיצאנו אפילו פעם אחת".

מוסיה מספרת שבכל יום היה יונאס יורד אליהם "ונשאר כמעט כל הלילה לשוחח אתנו רוב הלילות... הוא סיפר לנו שבשביל דנוטה, הבת שאהב כל-כך, החליט לשכור חדר בעיר קובנה הקרובה כדי שאם יגלו אותנו תישאר לכל הפחות היא בחיים. הוא היה מודע כל-כך לסיכון שלקח עליו והבין היטב מה עלול לקרות לו". 2

גם דבריו של מוסיה גרשנמן מעידים על סכנת החיים שנטלו על עצמם חסידי אומות העולם. אך הוא גם מעלה תכונה נוספת של המציל החורגת מדאגה לצרכים הפיסיים של היהודים המסתתרים (קורת גג, מזון ופינוי צרכים). עדותו מצביעה על חשיבות היחס האנושי והחברי כלפי היהודים ועידודם על ידי מידע בדבר התקדמות המלחמה.
דיון חינוכי:
האם למדתם מדבריה של מוסיה גרשנמן דברים נוספים על יונאס?

מדבריהם של מצילים

מדבריהם של מצילים

הצלת היהודים הייתה כרוכה בסכנה גדולה, לעתים אף בסכנת חיים. הגרמנים הודיעו כי גזר דינו של העוזר ליהודים הוא מוות. מדוע בכל זאת הסתכנו אנשים אלו בהצלת אנשים זרים לחלוטין?

מתוך נאומו של חסיד אומות העולם אוסקר שינדלר במעמד נטיעת העץ לכבודו בשדרת חסידי אומות העולם ביד ושם, 1962:

"אכן לא היה קל בימים ההם. שום דבר לא היה קל. גם בזמנים האלה כל אחד היה צריך להיות בסדר - אבל אל תשכחו כי אז [כל] אחד פחד מהשני - גם הגרמנים. אני השתדלתי להיות בסדר ואילו היו יותר גרמנים שהיו מוכנים לסכן עצמם ודאי היה המצב אחר. ...לי היו לא מעט צרות בגלל התעסקותי ביהודים... באתי לפולין לעשות עסקים ולא להציל יהודים. אבל נתקלתי ביהודים. ... לא קשה היה לי לברוח עם רכושי - אבל נשארתי אתכם עד הסוף. היום קל לדבר על כך אבל אז הכל היה קשה. כי כאשר רציתי בויליצ'קה להציל 6 יהודים או להוציא מהקרונות 35 יהודים, חששתי לשתף בזה אנשים אחרים, [כאמור, כל] אחד פחד מהשני. נכון כי היה לי האומץ. ...
לא נשקתי אתכם אבל אהבתי אתכם והשתדלתי לעשות כמיטב יכולתי, ולעזור באותם המקרים שלא יכלתם לעזור לעצמכם". 3

סיפורו של אוסקר שינדלר מוכר לרבים בזכות סרטו של סטיבן שפילברג "רשימת שינדלר". השימוש בנאומו של שינדלר יכול לסייע לנו במשימה החינוכית של חשיבה מחודשת על נושא חסידי אומות העולם. שינדלר מדגיש את הקושי היום-יומי שליווה את מצילי היהודים. הוא גם מעלה את עניין המניעים והתכנון של ההצלה ובכך מאפשר לנו לדון בסוגיה זו לגבי המצילים.
דיון חינוכי:

כיצד אוסקר שינלדר מסביר את מעשיו?

לתלמידים שצפו בסרט רשימת שינדלר: אילו פנים נוספות על אלו המוצגות בסרט, מופיעות בדבריו של אוסקר שינדלר?

למקורות נוספים העוסקים באוסקר שינדלר, לחצו כאן
לתערוכה מקוונת על רשימת שינדלר לחצו כאן

כאב ודילמות במסגרת ההצלה

כאב ודילמות במסגרת ההצלה

יופ וסטרוויל, הוא חסיד אומות עולם הולנדי שסייע לעשרות יהודים להסתתר בהולנד ואף עזר להבריח רבים מהם מחוץ לגבולותיה לארצות נייטרליות. בשנת 1944, במהלך ניסיון הצלה של שתי נערות יהודיות נעצר ויסטרוויל על ידי הגסטפו. הוא עונה באופן אכזרי אך לא הסגיר את שמות חבריו לפעילות ההצלה ואת המידע הרב אודות יהודים מסתתרים שהיה ברשותו. באוגוסט 1944 הוצא ויסטרוויל להורג. ימים ספורים קודם לכן הוא כתב שיר לידידיו:

לזכרו של יופ וסטרוויל נשתל יער בישראל הנושא את שמו. יופ וסטרוויל שהיה מורה טען כי לא יוכל לחנך כאשר הוא איננו מוחה או פועל כנגד המעשים הנוראיים של הנאצים. בזכות מעשיו הוא היה מופת לאדם הפועל על פי צו מצפונו על אף המחיר הכבד.
דיון חינוכי:

"ועשרתי, עשרתי מאד..." - במה התעשר לפי דעתך יופ וסטרוויל?

מדוע אמר יופ וסטרוויל לפני מותו "היינו הך אם אמות"?

הנער דוד ברח מהעיר לוצק שבפולין והותיר מאחוריו את הוריו. תחילה קיבל מקלט אצל משפחה פולנית, אותם הכיר טרם המלחמה, ולאחר מכן התחבא אצל משפחה אוקראינית. יותר מארבעים שנה הוסיף דוד להתכתב עם מציליו האוקראינים. באחד המכתבים כותב מצילו, איוואן יאציוק, כך:

"אני שמח שלמרות כל השנים לא שכחת אותי. אתה כותב לי, שעץ יינטע לכבודי בעיר הנצח ירושלים, בירת העמים. אבל אינני זכאי לכבוד זה או אחר, כי כולנו חולפים עם המוות. צל כבד מכביד על מצפוני. אולי יכולתי לעשות יותר למען עמך בימים הנוראים ההם כאשר ראיתי את אחיך נושאים אבנים כבדות ומתחננים לפיסת לחם מעוברי-אורח - נוצרים כביכול...". 5

לעתים זכו היהודים לעזרה מצד נוצרים אדוקים אשר שאפו לעזור ל"עם הנבחר" או שביטאו תפיסה נוצרית של חסד וחמלה. פעמים אחרות היו אלו האתאיסטים, ובעיקר הקומוניסטים שסייעו ליהודים. לא פעם, אנשים שחשו כמיעוט, לאומי או דתי, חשו צורך לעזור ליהודים הנרדפים בבחינת הזדהות.
דיון חינוכי:

מה המשמעות של אות חסידי אומות העולם מבחינתו של איוואן יאציוק?

כיצד איוואן יאציוק רואה ומסביר את מעשיו?

לדבריהם של חסידי אומות עולם אחרים על המניעים להצלה, לחצו כאן
פעמים רבות היתה ההצלה כרוכה בכאב גדול, כאב הפרידה. חוסר היכולת להציל את המשפחה כולה דרש את ניתוקם של אבות ואמהות מילדיהם, וצעירים מהוריהם המזדקנים.

בון, 12 ביוני 1942 ילדים אהובים ויקרים,
אתם עומדים לנגד עיני בצורה חיה, אך פעמים רבות אנו מקווים שהמלחמה תסתיים בקרוב ואז היינו ממהרים אליכם. הרעיון כל כך נהדר שהוא משאיר אותי זקופה, אך לרוע המזל אין להימלט מן הגורל... קיווינו שלא נצטרך לעזוב, שנוכל להישאר כאן עד סיום המלחמה כדי למהר אליכם, אך הגורל לא רוצה בכך.
... כך אני נפרדת מכם. בדמעות ובנשיקות אני מחבקת אתכם. האל הטוב, שמור על כולם והענק להם אושר.
אמא ילדי האהובים ביותר,
עומדים אנו לפני היציאה אל הבלתי ידוע, והיות ואין אנו יודעים מה יקרה לנו בדרך בלתי ידועה זו, רוצים אנחנו לפנות אליכם בשורות מספר.
חבים אנו הרבה לעלמה הלה בנטה... עד כדי כך שספק אם תוכלו לפצות אותה. אם לא נתראה, גם למשפחת אורדינגן שגרה באותו מקום ושהכירה אתכם היטב...
אבא6

חסידי אומות העולם האלמונים

חסידי אומות העולם האלמונים

רבים מחסידי אומות העולם נשארו אלמונים. לפעמים אין בידינו עדות על מעשי המצילים שכן היהודים נתפסו ונרצחו; במקרים אחרים, נהרגו גם המצילים. לעתים ניצלו ילדים צעירים אשר אינם מסוגלים לזהות את מיטיביהם. כך למשל כותבת ילדה שניצלה עם משפחתה אך אינה יכולה להודות למצילה אלא רק לספר את סיפור ההצלה:

"...ביום ראשון של תחילת המלחמה אסף דודי [את משפחתו]... ו[הם] עזבו את העיר. ...הגענו לכפר... כעבור לילה או שניים, העיר אותנו האיכר בשעות הקטנות של הלילה בצעקות ודרש שנעזוב את הבית עם כל החפצים באומרו שהגרמנים נמצאים 15 ק"מ מהכפר ו[שאנשים] סיפרו לו שהם הורגים כל אחד אשר מסתיר יהודים או את רכושם...
נמלטנו על נפשנו מזרחה... בלילה האחרון... עצרנו בכפר גדול אצל איכר... ביקשנו מבעל הבית שייסע אתנו מזרחה עד הכפר הבא, אך הוא סירב [וגם האחרים סירבו].
פתאום יצא מהקבוצה... צעיר כבן 20-30 ואמר: 'אני אקח אתכם'. קמה סביבו המולה עם דרישה שיחזור בו. גם הסבירו לו מה מצפה לו כשיחזור. אך הוא בשלו... 'אתם רוצים להרוג אותם, לא אתן...'. צעקו לו: 'הגרמנים יהרגו אותך אם תעזור להם להימלט'.
...באה בריצה... אשתו עם תינוק על הידיים והתחננה: 'אם אינך מרחם עלי, אם אינך חס על עצמך, חוס על הילד, אל תשאיר אותנו לבד, יהרגו אותם ואין לנו לחם לאכול. אם יספרו לגרמנים, יהרגו אותך, מה אכפת לך מהיהודים?...'
האיש, מבלי לענות לאשתו, מבלי לחבק את התינוק, חילק את החפצים והאנשים בין שתי העגלות ויצאנו לדרך...
כאשר הבענו את חששותינו ש...כל הכפר יזנק בעקבותינו, הסביר שאין חשש, כי בחר בדרך אשר תטשטש את עקבותינו. הוא הוציא אותנו מאזור הסכנה, סירב להמשיך אתנו, נפרד וחזר. כאשר רצו דודי ואבי לשלם לאיש ישר ויקר זה, הוא סירב לתשלום באופן מוחלט.
זכור לי כאשר ישבתי בעגלתו, אבי שאל אותו מה יעשה כאשר יחזור והכפריים כל-כך עוינים לו, והוא ענה: 'יהרגו אז יהרגו, אני את חובתי מילאתי, לא יכולתי לתת יד לרצח'.
...[אף אחד ממשפחתי] לא זכר את שם הכפר... הייתי מוכנה לנסוע לחפש את הכפר, אך אין לי סימן למקום..."7
דיון חינוכי:

על איזה קושי או על מחיר אישי מלמד מקור זה על חסידי אומות העולם?

מה היו המניעים של כל אחת מהקבוצות והדמויות המתוארות במכתב?

מדוע לפי דעתכם שלחה האישה את המכתב אף שלא יכלה לתת את שם מצילה כדי שיוכר חסיד אומות העולם?

סיום

יד ושם מעניק אות הוקרה בשם העם היהודי ומדינת ישראל לאותם אנשים ששמו את נפשם בכפם כדי להציל יהודים ממוות בתקופת השואה שלא על מנת לקבל פרס. עד היום הוכרזו כחסידי אומות העולם כ-20 אלף איש.

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור בנושא חסידי אומות העולם

# data[].attributes.attachment_link.description
מיועד לתלמידי כיתות ט'-יבמערך שיעור ליום הזיכרון לשואה ולגבורה נושא חסידי אומות העולם הוא אחד הנושאים החשובים בהם עוסק יד ושם. לפניכם מערך המוקדש לחסידי אומות העולם. מטרתו העיקרית של חוק יד ושם הייתה ליצור יד זיכרון להנצחת זכרם של ששת מיליוני קרבנות היהודים שנספו בשואה.

# data[].attributes.headline
יד ושם-סרטונים על דמויות מוכרות

# data[].attributes.subject
יד ושם-סרטונים על דמויות מוכרות

# data[].attributes.body
ניתן לבחור סרטון ולדבר על הדמות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפניכם סרטונים קצרים המתעדים את חייהם של מספר דמויות של יהודים במקומות שונים בתקופת השואה: אנה פרנק, פרימו לוי, יאנוש קורצ'אק, מרדכי אנילביץ', אלי ויזל ואבא קובנר.
הסרטונים פורשים את סיפוריהם האנושיים של אותם יהודים שנאלצו להילחם מלחמתם האישית, הייחודית, בתוך מלחמת הקיום של הקולקטיב היהודי. כל אחת מהן, מסיבות שונות, הפכה עם הזמן לסמל של מלחמת הישרדות אישית שכזו - בין אם מלחמה פיזית, ממשית, בגרמנים, ובין אם מלחמה להמשיך ליצור, לפעול ולחלום תוך כדי מציאות החיים הבלתי-אפשרית, או לספר ולתעד אותה אחר כך. חלק מהדמויות פותחות בפנינו חלון לסיפורם של קהילות שונות, תוך כדי תיעוד זיכרונותיהם האישיים. ובכך יוצרים הסרטונים פסיפס של פן אישי המשלב אירועים שונים בתקופת השואה.

בנוסף, מכיוון שדמויות אלו נתפסות כמייצגות את קאנון זיכרון השואה, בחרנו לעסוק בסיפורם אבל לא כסיפור נפרד, אלא בתוך קונטקסט רחב יותר, בתוך מסגרת זמן היסטורית של סיפור השואה, שיש לו זמן ומקום.

הצעה לפעילות

התלמידים יכולים לצפות בסרטונים כולם, או להתמקד בדמות או במספר דמויות רלוונטיות. לאחר הצפייה תוכלו לדון איתם בנקודות הבאות. הדיון יכול להתקיים במליאה או בקבוצות קטנות יותר, כאשר כל קבוצה יכולה להתמקד בדמות אחת.

1. האם ניתן ללמוד מסיפורים משהו כללי יותר על רוח האדם בשנות השואה? אילו דרכי התמודדות וכוחות נפש באים לידי ביטוי בסרטים?
למורה - אפשר להנחות את התלמידים לשים דגש על איך הצליחה כל דמות, דווקא בתקופה של כאוס וחוסר אונים, להתמודד ולהציג ביטויים ייחודים של כוחות נפש.

2. איזה סיפור אנושי הרשים אותך במהלך הצפייה? לאיזה קטע מתוך הסרט התחברת במיוחד ומדוע?

3. האם אתם מכירים סיפורים על דמויות מעוררות השראה - מכל הקשר ותרבות שהם - המזכירים לכם בנקודות מסוימות את הכוחות של הדמויות שבסרטים אלו? בפני אלו אתגרים הן עמדו? כיצד התמודדו דמויות אלו איתם?

לאחר מכן, כדאי להתכנס לדיון כללי יותר של הכיתה או המליאה, ולדון עם התלמידים על האמביוולנטיות שנציג כעת בפניכם -
כפי שראינו, הסרטונים מספרים את סיפורם של דמויות שנתפסות כמרכזיות בזיכרון השואה של החברה הישראלית ואף של הקהילה הבינלאומית. סיפור אישי יוצר אצל השומע אמפטיה, שמצליחה לחבר אותו לדמות. הדבר חשוב בעיקר כאשר אנו באים ללמד את נושא השואה - כשאנו מדברים עם התלמידים על שישה מיליון יהודים, קשה להם לתפוס את המספר העצום הזה והוא הופך במידה מסוימת לחסר משמעות. אך כאשר אנו פורטים אותו לסיפורים אישיים, לפנים של אדם, התלמיד מצליח לחוש אמפטיה כלפי אותו אדם, להתחבר לסיפור שלו ודרכו גם לסיפור השואה הרחב יותר.
אך מצד שני, דווקא בשל העיסוק המתמשך בדמויות מוכרות אלו, דמויות שהפכו לסמל של תקופת השואה, לעיתים מסתפקים בהן בלבד; עוצרים שם, בסמלים, בסיפורים המוכרים. בצורה שכזו, נוצר מעין צמצום ואולי אפילו עיוות של סיפור השואה.
חשוב שאנו כאנשי חינוך נפרוש בפני התלמידים תמונה אמיתית ככל הניתן; שנספר ונלמד גם על דמויות נוספות, 'אנונימיות. מבחינתנו. הכרת סיפורם של יותר ויותר קורבנות וניצולים ממקומות שונים, מקהילות שונות, יציגו באופן מקיף ומורכב את סיפור השואה.

לשם כך אנו ממליצים כפעילות המשך להפנות את התלמידים לעבודה עם סביבת חקר דפי עד וכן לצפייה בסרטי ניצולים

הרחבה על הנושא השנתי

מלחמת העולם השנייה הייתה המלחמה הגדולה, המקיפה והקטלנית ביותר בהיסטוריה של המין האנושי. בשיאה היא התפרשה מקצה העולם ועד קצהו, חצתה יבשות ואוקיינוסים וכל עמי תבל כמעט הושפעו ממנה. עשרות מיליונים, רובם אזרחים לא חמושים, מצאו בה את מותם. האלימות והמוות הטילו צל כבד על האנושות ועמעמו את יכולתה לזהות ולהתמודד עם קריסה מוסרית שלא היה אפשר להעלותה על הדעת קודם לכן.
הכוחות הטקטוניים שהתעמתו והתנגשו זה בזה היו בסדרי גודל בלתי רגילים; צבאיים, כלכליים, תרבותיים ופוליטיים. ובתוך המסגרת האדירה הזו, התחוללה מלחמה נוספת: מלחמת השמד שאסרה גרמניה הנאצית כנגד הקיום היהודי. היהודים היו אפוא חלק ממערכה כפולה: מערכה עולמית אדירת מימדים, ומערכה נוספת, ייחודית, המכוונת במיוחד כלפיהם. כלל העם היהודי היה מאויים, אך גם העם היהודי כולו מורכב ממילונים רבים של פרטים. למעשה, כל יהודי שהיה מצוי בשטח הכיבוש הגרמני - בגטו או במחבוא, במחנה הריכוז או בעבודות הכפייה - היה מצוי במלחמה אישית, פרטית, ייחודית לו.
בעצם ימי המלחמה נאלצו היהודים שבשטחי הכיבוש הגרמני, כפרטים וכקולקטיב, להיאבק בראש ובראשונה על עצם קיומם. היהודי בשואה נדרש להיאבק כדי לשמור על חייו ועל חיי הקרובים לו. מתוך סיכון חייהם הפגינו יהודים סולידריות וסייעו לאחיהם הנרדפים אף הם. המאבק להישרדות פיזית תחת אימי השלטון הגרמני הנאצי כלל הסתתרות ובריחה, הברחות מזון, סעד ועזרה סוציאלית ופעילות רפואית. יהודים במחתרות בכל רחבי אירופה ניסו לארגן כל מיני פעולות הצלה כדי להציל יהודים רבים ככל האפשר. כל אותה העת נמשך מאבקם לשמירה על זהותם, תרבותם ודתם; על צלם האדם שבהם. המלחמה הזו, בניגוד למלחמת ההישרדות הקיומית, לא פסקה עם השחרור (לאותם מעטים, יחסית, ששרדו עד שהוא הגיע). המאבק להמשיך ולחיות, ליצור, לפעול - וגם לזכור, לספר ולהנציח - המשיך וממשיך עבור ניצולי השואה.

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטונים על דמויות מוכרות מתקופת השואה

# data[].attributes.attachment_link.description
יד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה, מופקד על תיעוד תולדותיו של העם היהודי בתקופת השואה, הנצחת סיפור חייהם וזכרם של כל אחד מששת מיליוני הנספים והנחלת מורשת השואה לדורות הבאים באמצעות הארכיונים, הספרייה, בית הספר המרכזי להוראת השואה, המכון הבין-לאומי לחקר השואה והמוזיאונים ועל ידי הכרה בחסידי אומות העולם.

# data[].attributes.headline
שמות-דפי עד (שיעור אחר)

# data[].attributes.subject
שמות-דפי עד (שיעור אחר)

# data[].attributes.body
מתאים לכל השכבות

# data[].attributes.attachment_link.title
פעילות ליום השואה שמות

# data[].attributes.headline
שכבה י"ב- יהודים מצילים יהודים-נבנה ע"י אירית אסקיו

# data[].attributes.subject
שכבה י"ב- יהודים מצילים יהודים-נבנה ע"י אירית אסקיו

# data[].attributes.body
עוסק במה שהיה הנושא השנתי בשנה שעברה

# data[].attributes.attachment_link.title
שיעור חינוך ליום השואה יהודים מצילים

# data[].attributes.headline
מתאים לכל השכבות- היגדים

# data[].attributes.subject
מתאים לכל השכבות- היגדים

# data[].attributes.body
כל היגד מעורר דיון שלם

# data[].attributes.attachment_link.title
2019 יום השואה היגדים

# data[].attributes.headline
שכבה י"ב- דילמות

# data[].attributes.subject
שכבה י"ב- דילמות

# data[].attributes.body
מתאים לכיתה בוגרת עם יכולת לקיים דיון.

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה שעורי חינוך

# data[].attributes.headline
שכבה י"ב- שני אסמים

# data[].attributes.subject
שכבה י"ב- שני אסמים

# data[].attributes.body
סרטו של חיים הכט "שני אסמים", על טבח יהודי ידוובנה בידי שכניהם הפולנים, לצד אסמים שהוצתו על היהודים שבהם, מוצגים פולנים שסיכנו הכל בהסתרת יהודים אצלם באסמים שלהם.
מתאים לשכבה י"ב

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דפנה שפירא-רחמני

# data[].attributes.attachment_link.title
שני אסמים HD