# data[].attributes.body
Vikingetidens litteratur:
-Norrøn digtning, Sagaer
Temaer: ære, slægt, moral og hævn.

- De fleste mener er at sagerne er fiktive.

- Bygget på helteskikkelser fra Island.

- Handlingen skal fremstå autentisk

- Skrevet ned flere hundrede år efter det blev fortalt.
- Social sikring
Hvad har vi arbejdet med:
- "Njals saga"

# data[].attributes.body
Litteratur i middelalderen:
- Ridderlighed, Norrøndigte, Litteraturen afspejler sig i brydningstiden, Mund til mund fortællinger, Episke digte, Folkeeventyr
Folkeviser:
- Trylleviser (overnaturlige), ridderviser (rigt miljø, tragisk, drab/hævndrab),
Historiske viser (historiske personer, som har været en del af Danmarks historien) og skæmteviser (laver sjov, provokerende over for samfundet)
Syrerbadsteknikken
Hvad har vi arbejdet med:
- Folkevisen "Ebbe skammelsøn" af Aksel Schiøtz.

# data[].attributes.body
- Højrenæssancen foregik fra 1500-1650.
Litterært:
- Fokus gik væk fra gud og over på mennesket og individet.
- Videnskab, at være kritisk og gå til kilderne, blev en stort i Renæssancen.
- Det enkelte menneske i centrum og ikke slægten.
- Der skrives nu Essay, novelle og roman. Ikke længere mundtlige fortællinger.
Hvad har vi arbejdet med:
- "Falken" af Giovanna Boccaccio

# data[].attributes.body
Baroktiden:
- Kulturimport af digte, altså oversættelser og gendigtning af udenlandske digte.
- Lejlighed- og hyldestdigte,
særligt til den enevældige monark
- Kærlighedsdigtning
- Dualisme
- Sproglige virkemidler
- Kunstig, overdådig og dramatisk

Virkemidler:
Dualisme, symmetrisk opbygning, voldsomme modsætninger, suggestive gentagelser, stærkt malende adjektiver og substantiver, døden er et tema,

Hvad har vi arbejdet med?
- Digtet ”Keed af Verden, og kier ad Himlen” Af Thomas Kingo.

# data[].attributes.body
Filosofien og naturvidenskaben spredte sig i samfundet.

Samfundet begyndte at sætte spørgsmålstegn ved kongen og kirkens autoritet.

Deismen(troen på der var en gud, men at den ikke bestemmer verdens gang)  bredte sig rundt i verden. (Holberg)

Oplysningstiden var stærkt præget af antikkens filosofi med b.la. oplysningsfilosoffer.

Oplysningsfilosofferne var meget interesseret i epikuræismen og stoicismen der er forskellige filosofiske retninger.

Litteraturen var præget af det fornuftige, det naturlige og det nyttige samt fattigdom, censur og ikke mindst den begrænsede frihed i samfundet.

Den medfødte fornuft.

Sekularisering - stat og kirke blev adskilt

Ytringsfrihed (Immanuel Kant)

(U)myndighed

Logik

Filosofi/videnskab

Går fra følelse til fornuft

Filosoffer og videnskabsmænd i perioden:
John Locke
Født i 1632 i Englang
72 år gammel
Hans tankegang - kerne for liberalisme
Han flygtede til Holland pga. hans kontroversielle tanker
Empirisme - erfaring og iagttagelser = viden
Locke var liberalismens første stoe teoretiker. I 1689 udgav han Epistola de tolerantia, hvor i han argumenterede for adskillelse af kirke og stat, samt at kunne udvise religiøs tolerance.
Man opdelte kirke og kongemagt.
Menneskerettighedserklæring.

Immanuel Kant

Voltaire

Jean Jacques Rousseaus

Montesquieu

Hvad har vi arbejdet med:
- "Erasmus Montanus" af Ludvig Holberg, budskab: det handler ikke om at være bedst, men bruge sin viden til noget fornuftigt. Erasmus Montanus bruger sin lærdom til at "fægte" og vise sig frem med. Holberg udfordre både den lærte og bonden med satire. Lærdom skal nytte.
- Epistel af Immanuel Kant

# data[].attributes.body
Romantikken er en blomstringstid der foregår i den første del af 1800 - tallet.

Der udsprang romantik i et økonomisk og politisk syn fra England og den mere filosofiske og kunstneriske side kom fra Tyskland.

Folk levede i en idealverden hvor alt var godt og ville ikke indse den hårde hverdag omkring dem.

Der er 4 undergrupper inden for Romantikken: Universalromantik, Nationalromantik, Biedermeier og Romantismen.

Der var mange store kunstnere og forfattere som Søren Kierkegaard, Adam Oehlenschlæger, HC Andersen og Jørgen Sonne.

# data[].attributes.headline
Det moderne gennembruds træk 1870 - 1900:

# data[].attributes.subject
Det moderne gennembruds træk 1870 - 1900:

# data[].attributes.body
Det moderne gennembrud er et brud på det romantiske samfund  og idealsamfund hvor der bliver vist en mere ærlig side af samfundet.

Man havde mere fokus på de hårdtarbejdende og prøvede at vise det i kunsten.

Flere større filosoffer sætter spørgsmålstegn ved forskellen på mænd og kvinders roller i samfundet.

Samfundet begynder at gøre oprør mod kirken og gud og man begynder at diskutere om mennesket er et produkt fra arv og miljø.

Naturalismen indenfor kunst opstod i det moderne gennembrud og man blev mere realistisk i kunst og samfund.

# data[].attributes.body
Det folkelige gennembrud er en forlængelse af det moderne gennembrud.

Der sættes stadig stor fokus på realismen, men der var mere fokus på den enkelte borger.

Litteraturen bærer præg af en stor realisme fra arbejdernes liv.

Vigtige personer som  Martin Andersen Nexø, Jeppe Aakjær og Johan Skjoldborg var en stor del af det folkelige gennembrud.

Ny skrivemåde blandt forfattere.

Nye forfattere uden den store erfaring udsprang.

Der blev skrevet “fra folket, til folket”.

# data[].attributes.headline
Symbolismen starten af 1900-tallet lidt efter det folkelige gennembrud -1915:

# data[].attributes.subject
Symbolismen starten af 1900-tallet lidt efter det folkelige gennembrud -1915:

# data[].attributes.body
Litterær strømning og kulturbevægelse.

Overgangsperiode mellem romantik og modernisme til samtidens naturalisme.

De symbolistiske kunstværker indebærer konventionel realisme.

Litterært udviklingsforløb

Den symbolistiske foretrukne genre var lyrikken, men der blev også brugt prosa og drama.

Digterne Sophus Claussen, Johannes Jørgensen og Viggo Stuckenberg var starten på den danske symbolisme.