# data[].attributes.body
I denne padleten har vi forsøkt å sammenligne og se sammenhenger mellom Imsen (2020) kapittel 4, som omhandler skolen som instutisjon, kapittel 15, som handler om skolen som organisasjon, og to kapittel fra Dalin (1994) som omhandler skolen som organisasjon og teorier om organisasjoner.

Her er hovedpunktene vi fant:
1.  Skolen er en organisasjon, som i stede for å tjene penger, er opptatt av å gi mennesket en demokratisk tjeneste
2. Begge peker på at skolen er et politisk prosjekt, der forskjellige perspektiver og standpunkter er gjenstand for en politisk maktkamp.
3. Skolens oppgaver er avhengig av omgivelsene og har endret seg med tiden, og må holde seg aktuell i tiden og det politiske klimaet.
4. I skolekultur legges samarbeid for å nå et felles mål sentralt. Skolen er i en stadig omforming, og det er derfor viktig at kollegiet støtter og hjelper hverandre for at skolen skal lykkes på best mulig måte.
5. Begge trekker frem forskjellige aspekter ved hvordan og hvorfor en skole skal styres. Skolens verdigrunnlag trekkes frem av begge forfatterne. Tema som skolens hovedfunksjoner samt skolens ulike styringsmetoder er tema som også settes i lys.

# data[].attributes.headline
Hvordan og hvorfor skal skolens styres? 

# data[].attributes.subject
Hvordan og hvorfor skal skolens styres? 

# data[].attributes.body
Dalin:
Det legges vekt på at alle i skolen har sine egne roller for at skolens mål skal nås kollektivt. Disse rollene er delt opp i et hierarkisk system for at rollene kommer til uttrykk både på papir og i praksis. En effektiv rollefordeling er utgangspunktet for en vellykket organisasjon.

Pluralisme er viktig, da mennesker fra forskjellige kulturer, religioner, og nasjoner samles i skolen.

I kap 3 I Dalin nevnes det 4 funksjoner det forventes at skolen skal oppfylle.
Den første er læringsfunksjonen. Det forventes at elevene skal være i stadig læring, og at de tilegner seg flere kunnskaper og ferdigheter innenfor ulike tema.
Sertifiseringsfunksjonen omhandler at skolen skal gi elever et sertifikat som kan bidra til videre utdanning eller arbeid.
sosialiseringsfunksjonen omhandler at skolen er et fellesskap der elever møtes .
oppbevaringsfunksjonen omhandler at skolen skal være et sted å være for barn og unge

Imsen
Skolen skal styres for at
Imsen viser til skolen som en instutisjon.
En instutisjon blir styrt gjennom tre pilarer i følge Scott.
1. Den regulative pilaren (lover, forskrifter, læreplaner og øvrige føringer)
2. Normative  pilaren (verdier normer, etikk)
3. Den kulturelt kognitive pilaren (kultur, vaner, tradisjoner)

Imsen peker forskjellige typer styringsmetoder i skolen. Ingen finnes i sin rendyrkede form - men de blir blandet.
Profesjonsstyring, målstyring, regelstyring, informasjon og holdningsdannelse, fri markedsregulering og brukerstyring, accountability, belønningssystemer.

En blanding av styresformene i skolen blir kalt New Public Management

# data[].attributes.body
Dalin:
Skolens oppgaver er avhengig av omgivelsene, og vice versa. Omgivelsene er i stadig endring, og det er derfor viktig å følge med på dette for at skolen skal vedlikeholde sin produktivitet, og undervise elevene etter dagens aktualitet og relevanse. Samspillet mellom det interne og eksterne må brukes som en ressurs.

Imsen:
Imsen peker på at skolens oppgaver har endret seg med tiden. I starten var skolen et sted for religiøs opplæring og konfirmantundervisning, nå har vi en sekulær inkluderende skole, som står i et politisk spenn. De grunnleggende idealene blir ikke alltid realisert, og ikke alle barn finner seg til rette i skolen, noe som er et utdanningspolitisk problem, hevder Imsen.

# data[].attributes.body
Dalin:
Rasjonell modelltenkning - alle som jobber i skolen, eller den gitte organisasjon, skal være opptatt av å nå sine mål. Disse mål blir bestemt kollektivt, og alle i organisasjonen har sine roller for å oppnå disse.

Subkulturer er representert, men felles verdier, normer og ritualer som organisasjonen forvalter, er viktige for alle.

Skolen er under stadig omforming. Det er derfor viktig å forstå den grunnleggende dynamikken som former og endrer organisasjonen. Dette fordi elever og lærere utvikler seg kontinuerlig, og nye elever og lærere blir representert etterhvert.

Imsen:
Imsen tar utgangspunkt i både Scott sine pilarer og Edgar Scheies kulturmodell når skolekultur løftes fram.

Når skolekultur løftes fram som samarbeidsform, er det særlig fragmatert individualisme, balkanisering, påtvunget kollegialitet, samarbeidskultur og bevegelig mosaikk Imsen trekker frem.

Skolekultur trekker også fram synlige og usynlige verdier, handlingsmåter, samt rutinene og reglene som skolen har.

# data[].attributes.body
Dalin:
I Dalin trekkes mange perspektiver opp for å svare på ulike utfordringer eller løsninger ved dagens skole. Dette for eksempel med sentralisering og standardiseringen av skolen. Et av perspektivene de bruker for å svare på disse utfordringene og løsningene er det politiske perspektivet. Ved standardisering av skolen brukes ressursknapphet fra et statlig ståsted som et svar på hvorfor skolen standardiseres.

Imsen:
Imsen peker på skolen som et politisk prosjekt, og hvilke debatter som har vært viktige i skolen, og hvilke politiske standpunkter som kommer til syne i skolen har vært gjenstand for maktkamp.

Imsen peker på disse temaene som gjennomgående  og viktig for skoledebatten:
- Offentlig eller privat skole
- Sentralisert eller desentralisert myndighet?
- Segregering eller felleskap?
- Religiøs eller sekulær opplæring?
- Kvalitetsprioritering: Faglig innhold, læringsprosessen eller resultater?
- Elevmedvirkning og demokrati eller autoritær skole?
- Nasjonal eller internasjonal orientering?
- Felles alllmenndanning eller spesialisering?
- Personlig utvikling eller samfunnsnytte?

# data[].attributes.body
Dalin:
I kapittel 3 av Dalin skrives det om at skolen er en non-profit organisasjon. Dette innebærer at skolen ikke tjener penger på sin drift og ikke driver med salg av varer. Skolen er en organisasjon som skal tilby en kollektiv tjeneste.

Imsen:
Skolen er  ingen profittbedrift, da den ikke har som formål å tjene penger. Målsettingen til skolen er mangesidig, og skal ivareta både kulturelle og menneskelige hensyn.

Imsen ser på skolen som en åpen organisasjon, der samspill mellom organisasjonen og omgivelsene er viktig.

# data[].attributes.body
Amalie, Mari, Mats og Petter