# data[].attributes.body
Myten om Ødipus (meget kort fortalt)
Ødipus bliver bortadopteret. Han vokser op, og får at vide at han vil komme til at slå sin far ihjel og få børn med sin mor. Flygter derfor så det ikke sker. Støder dog ind sin biologiske far, dræber ham. Kommer til byen hvor han biologiske mor bor, og får børn med hende.

Ødipuskomplekset
- Psykoanalytisk begreb udformet af Sigmund Freud omkring 1900, navngivet efter den græske sagnfigur Ødipus
- Betegner en følelsesmæssig konfliktstruktur, hvis grundkomponenter er drengens forelskelse i moderen, hans jalousihad mod faderen og hans angst for faderens hævn
- I den normale psykiske udvikling kulminerer ødipuskomplekset i alderen 3-5 år
- Ved overvindelsen af ødipuskomplekset i femårsalderen indstiftes overjeget som psykisk repræsentant for den ydre forbudsinstans, mens selve komplekset lever videre i det ubevidste, hvorfra det er i stand til at præge personligheden som helhed

# data[].attributes.body
Komposition:
- Ab ovo -> hjem ->ude -> nyt? hjem
- Hvis Romes og Julie havde fået hinanden
- Fortalt kronologisk
- Altividende 3.personsfortæller, ydre synsvinkel (fortæller har adgang til deres følelser men ikke tanker)
- Scenisk fremstillet

kan både lave freudisk analyse hvor de har sex eller en anden analyse hvor man kikker på hvad der reelt sker (ikke bryder ægteskab, men hvor livet bare fortsætter i ring)

Lovise = fornem -> får-nem (for nem), ikke så meget kærlighed tilbage

Kon-rad = Han-rad (når ens ægtefælle er en utro)

Ringen, det kommer til at køre i ring i deres hverdag

Konrad og Lovise

Konrad er lykkelig, han har sine får og sit livs kærlighed og han er faktisk bare tilfreds

Tematiseringer:
- Er kærligheden holdbar
- Når hverdagen begynder at gå i ring, er kærligheden så nok?
- Ægteskab

# data[].attributes.body
Rum og tid, centrale “symboler” for menneskets strukturering af livet og universet. Tiden er universets horisontalitet, rummet vertikaliteten, tilsammen udgør de “alt”. På en måde er tid og rum menneskets “opfindelse”, og dog findes de også i den ydre virkelighed

Rum
- Miljø
- Omgivelser

I det senmoderne samfund er kommunikation uafhængig af tid og rum
Altså pga teknologi kan man nemt kommunikere på trods af, at man ikke befinde sig samme sted samtidigt.

Tid
- Fortalt tid = Den tid, hvor handlingen foregår/udspiller sig
- Fortællende tid = Det tidspunkt eller det tidsrum, for det fortalte fortælles

Altså kan en handling ske (fortalt tid) lang tid før den bliver nedskrevet (fortællende tid)
Fx kan handlingen foregå i 1900 og blive nedskrevet i 1950

Bagudsyn
Den fortalte tid kan godt være efter den fortællende tid, hvis man forestiller sig, hvad der sker i fremtiden. Det kalder man bagudsyn og kan have konsekvenser for handlingen, fordi der kan være erindringsforskydninger, som man skal forholde sig til.

Medsyn
Hvis den fortalte tid og den fortællende tid er nogenlunde samtidigt kalder man det medsyn. Her kan nogle konsekvenser være, at der kan mangle overblik og distance, som læseren skal tage højde for.

Man skal særligt lægge mærke til
- Spring i tid, især i prosatekster.
- Hvilke sammenhænge mellem personer og omverdenen skabes der i tekstens beskrivelser

Eksempel
I soveværelset er Løkke glad og vil være en del af hans planer
I bruseren er Løkke ulykkelig og fokuserer på det beskidte, sorte, ødelagte
Søren fokuserer på Bornholm og hans store planer
Løkke fokuserer på badeværelset, som er koldt og sort
Det er et eksempel på at rum er forbundet med følelser

Rummet kan blive en metafor for fx følelser

Miljø og omgivelser
Stemningerne og følelserne i et givent rummet afhænger af situation og er vigtig for teksten

Skoven
Uhyggelig om natten
Idyllisk om dagen
Liv (dyr og planter) om dagen
Død om natten (alt sover og der er mørkt)

Kirken
Trist til begravelse
Lykkelig til bryllup

Følelserne i rummet er en metafor for fx personernes følelser og tanker

Miljø-og personskildring
Miljø og personer kan skildres direkte via beskrivelser eller indirekte via f.eks. handling, dialog og via samspillet med andre personer. Den indirekte skildring er fremherskende i moderne litteratur.

Ofte vil forfatteren vælge kontrast-eller parallelfigurer, der bidrager til at uddybe indtrykket af hovedpersonen ( feks. i Blichers Brudstykker af en Landsbydegns Dagbog hvor fortælleren Morten Vinge kontrasteres med den raske præstesøn Jens).

I nogle tekster skildres personerne overfladisk som typer , f.eks. i modernistiske tekster hvor forfatteren ønsker at understrege personernes anonymitet og manglende personlighed, mens skildringen i andre tekster er psykologisk nuancerede og individualiserede.

# data[].attributes.body
- Ødipus, omvendt
- Manglende fader opgør
--> manglende generationsopgør

# data[].attributes.body
Tematiseringer
- Ikarosmotiv - væk fra hverdagen - høj - alternativt liv  - Syndefaldsmyten
- Ind til hun kommer til at flyve for højt

# data[].attributes.body
Tidslinje over personernes dag – kompositionsanalyse

Se vedlagt billede

Fortælleren

Eksplicit - alvidende jeg-fortæller. Hvilket er meeeget sjældent.

Ydre synsvinkel

Karakteristik fortælleren som person

Ukendt

Mystisk

Følelseskold

Hævntørstig

Nysgerrig

Arrogant / føler sig bedre

Økonomisk kapital

Kulturel kapital

Modsætningspar

Liv/død

Glad for at deltage / gider ikke deltage

Land / by

Dame/mand

Tematiseringer
- Klasse forskel
- Lav social klasse vs. overklassen
- Om man har lov til at have sine ritualer
- Om man har lov til at gøre som man vil?
- Fortælleren gør alt for at udstille den, han hænger dem ud, distancerer sig fra dem
- Bordiue, viser hvor mange penge man har, og viser hvordan man bruger dem i smag og stil

# data[].attributes.body
Altvidende men ydre fortællersynsvinkel, vi har for eksempel ikke adgang til Løkkes tanker

Der er flere fremstillingsformer, i flashbacksne er den berettende, fordi tiden går meget hurtigt og den er scenisk når de er i badet og beskrivende ved for eksempel det med Bornholm og hans fremtidsplaner

Søren:

- Eventyrlyst

- Kunstnerisk sind, i følge Løkke + kreativt arbejde

-Populær i barndom

- Godt hjerte

- Flot udseende, lyse krøller og blå øjne

- Han får hvad han vil have

- Dårlig lytter, lytter ikke til hvad Løkke siger

- Vild med Løkke

- Bor for sig selv i lejlighed

- Drømmer om et stort hus

Konklussion --> tema:
- Parforhold
- Når parforholdet bliver et fængsel
- Er parforholdet lykken eller løkken?
- Kan man blive kvalt i kærlighed
- Kan kærlighed blive for meget?

Personkarakteristik af Løkke:

- Hun er tyk

- Hun er grim

- Løkke bor hjemme i provinsbyen

- Hun havde ikke venner

- Hun var god i skolen

- Hun arbejder i en bager

- Løkke har altid elsket Søren

Hvad er det hun ikke kan få sagt? Hun føler ikke, at hun er god nok eller sige, hvad hun virkelig føler

Hvad er underteksten i Løkkes replik: ”Synes du, jeg er utaknemlig?” Hun føler, at hun skal være taknemmelig for at være sammen med Søren

Analyse og sammenligning af rummene: Badeværelset og Bornholms landskaber

Rummene repræsenterer Søren og Løkkes syn på forholdet.

Løkke fokusere på badeværelset, mens Søren fokusere på Bornholm.

I Badeværelset er væggene revnet mellem fliserne. Rørene larmer. Langs gulvet er fliserne sorte. Det er et ødelagt badeværelse. ”Løkke har aldrig spurgt Søren, hvorfor han ikke får gjort noget ved det badeværelse.” Dette viser at hun ønsker mere interesse fra hans side af.  ”Der mangler kun et stykke af den ene væg, så falder loftet ned i en præcis firkant.” – ergo, forholdet er ved at bryde sammen. Hun prøver at rydde op i tingene og redde badeværelset (forholdet).

Bornholm: Meget idyllisk og levende, som repræsenterer Sørens drøm og synpunkt på forholdet.

Han fokuserer på, hvor herligt det er på Bornholm, imens hun har fokus på, hvor skidt badeværelset er. Løkke er skeptisk for at tage til Bornholm – hun er skeptisk omkring forholdet.

Navne symbolik:

Løkke: Bager; hun er af glas, dej - Ø

Søren: Glaspuster; ”Som skaber skrøbelige ting ud af brændende glas” Løkke bliver mere og mere skrøbelig og Søren kan forme Løkke - SØ

Løkke er Sørens lykke

Søren er Løkkes løkke

Løkke er en ø i Sørens sø

# data[].attributes.body
Symbolik
- betyder tegn
- skilte kunne være eksempel
- brugt meget i tekster
- har en konkret bedtyd med abstakt

Farvesymbolik
- hver farve har sin betydning

Navnesymbolik
- når navnet har en eler flere meninger
- har en betydning for tekstens tema

Metafor
- kilde område og målområde
- give større fortåelse for målområdet

Sammenligning
- begreb indefor billedesprog
bruger ordet 'som' (modsat en metafor)

Synæstesi
- blander sanser i sammensat billede

Besjæling
- give en død ting menneskelige egenskaber

Personifikation
- begreber og fænomer får menneskelige egenskaber
- ting man ikke kan se og føre

Metonymi
-

Synekdote
- en del sættes som en helhed

Døde metaforer
- metaforer vi ikke lægger mærke til

Gamle/traditionelle metaforer:
- Personifikation - giver abstrakte ting mennesklige egenskaber
- Besjæling - give håndgribelige ting mennesklige egenskaber
- Sammenligning - ordet 'som' bruges og der er et real- og et billedeplan

Lakoff & Johnson's metaforer:
- Strukturelle metaforer - mål og kildeområde
- Orinterings metaforer - op er godt og ned er dårligt
- Ontologiske metaforer - når man bruger ord med kroppen (lovens lange arm, bordben)

# data[].attributes.body
Analyse af de personer der optræder

Ydre og indre karaktertræk

Rund person - meget viden
Flad person - lidt viden

Fysiske kendetegn, udseende - ydre
Psykiske kendetegn, livsværdier, personlige egenskaber, normer og kendetegn - indre
Sociale kendetegn, det billede forfatteren skaber af karakteren - direkte (telling)
Kulturelle kendetegn, social arv, hvad gør personen, vaner, rutiner - indirekte (showing)

Den gode personkarakteristik fortolker...
- hvorfor er han som han er
- hvorfor gør han som han gør
- (i forhold til det novellen tematisere)
-

# data[].attributes.body
Altvidende fortæller
- fulde overblik over handling og personer
- er inde i deres tanker
- kan bevæge sig frit mellem person, tid og rum

Jeg fortæller
- fortalt i jeg-fortællers synsvinkel
- indre og ydre syn på handlingen

3. persons fortæller
- deltager ikke selv i handlingen
- kan sprigne fra person til person
- kender deres følelser

Den neutrale fortæller
- usynligt kamera
- ikke kommentere og vurdere
- objektivt

Episk fortæller
- begrænser viden til en eller få personer
- adgang til tanker og følelser
- ser andre personer ud fra personen synsvinkel

Behavioristisk fortæller
- filmindstruktør
- kun ydre synsvinkel
- objektiv

Skjulte fortæller
- ikke direkte i teksten
- bevæge sig frit

Skjult personbundet fortæller
- 3. person
-

Skjult alvidende fortæller
- 3. person
- bevæge sig frit
- forudsige og beskrive alt

Fortællerens synesvinken
- ydre synsvinkel - fluen på væggen, objektiv
- indre synsvinkel - er hos en af rollehaverne, subjektiv

# data[].attributes.body
Myten:
En far er bygmester og laver en labyrant. ikaros og hans far kan ikke komme væk fra øen, på grund af magi??
de bygger så vinger og flyver væk, ikaros flyver for tæt på solen og vingerne går i stykker

Motivet er at han bliver overmodig og flyver mod himlen og bliver straffet
(faldsmotivet)

Hybris (overmod) og nemisis (hævn)

Stein Bagger - Sivas
eksemplet på overmod er at de prøver at ramme en milliard ligesom Stein Bagger gjorde. Det går over i af de bliver fanget og straffet for deres overmod. Ligesom Ikaros prøvede at flyve mod himlen, prøvede de at lave en milliard, og ender så ned i bunden i en symbolsk død.

# data[].attributes.body
Aristoles
- begyndelse
- midte
- slutning
For at noget kan være en helhed må det have bpde en begyndelse, en midte og en slutning.

Begyndelse
- Ab ovo - indledning
- In medias res - starter midt i handlingen

Slutning
- Åben / lukket
- Opstigning / fald

Beretter model
spændingskurve
anslag - forsmag på genre
præsentation - de vigtigste person
uddybning - konflikter presser på og mere om personer
point of no retur - historiens vender punkt hvor person ikke kan gå tilbage
konfliktoptrapning - giver sig selv
klimaks - spændningsmæssigt højde punkt, det teksten bygger op til
udtoning - hovedperson har ny livssituation

Bruges kun til filmanalyser

Opdeling i afsnit (eller dele)
- forskellige dele med egne kendetegn
- give overblik over hvad teksten handler om
- godt hvis man vil referere til noget bestemt i historie
- kan sige noget om novellens tema alt efter rækkefølge

Den cirkulære
- Den slutter hvor den startede
- Elementer fra starten bliver gentaget i slutningen

Rammefortælling
en fortælling indrammer en anden
for eksempel en fortæller der tænker tilbage

Kompositioner i romaner/noveller
- længere periode / kortere periode
- flere personer / få personer
- dybdegående / ikke så dybdegående

Ydre komposition - den rækkefølge fortælleren fortæller os tingene i

Indre komposition - den rækkefølge tingene rigtigt har

Indre kræfter - det der er i mennesket

Ydrekræfter - omgivelser

Ydre og indrekræfter er det der bevæger handlingen

Flashback - går tilbage i tiden på noget der er sket

Forudgreb - antyder hvad der kommer til at ske senere hen, skabe spænding eller forventning hos læseren

# data[].attributes.body
Kapitaler - forskellige former for værdi
- Økonomisk, penge osv
- Kulturel, uddannelse, æstetisk sans osv
- Social, netværk

Felt en social sfære med specifikke logikker, magtrelationer osv

Giddens:
Senmodernitet --> selv-refleksivi praksis = selvrefleksivitet (man kan selv vælge hvem man vil være, bryde den sociale arv)

Tid og rum adskildt = globalisering, med internettet kan man være i et andet 'rum' end det rum man fysisk befinder sig i

Symbolske emblemer  --> elementer som har en betydning (konationer).
De genstande vi omgiver os med, kulturelle markører. (for eksempel en kasket og den vej den vender)

Aktør-struktur er gensidig afhængig
kultur er struktur

# data[].attributes.body
- Kompositionen er en rutine
- Rytmen følger jambe ligesom maskinen gør
- Alliteration - blip blåt
- Rimer i mandlige rim med aa bb
- Sproget er hverdags dansk

Digter-jeg:
- Rutine
- Monotom
- Konform
- Ensformig
- Gentagelser

# data[].attributes.body
Komposition består af 4 dele, introduktion, præsentation, det går galt, tilbage til startsituation - det går altså i ring og kan blive en rutine

Jeg-fortælleren minder meget om digter-jeg'et i blip-båt