# data[].attributes.headline
Зорка Радовановић

# data[].attributes.subject
Зорка Радовановић

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Author: Zorka

Ako se ponovi isti ogled, ali se deluje silom duplo većeg intenziteta ( 2*F ), onda će kugla preći duplo veći put i dobiti duplo veće ubrzanje.

Ubrzanje tela određene mase, srazmerno je intenzitetu sile koja na njega deluje.

Ako se ponovi isti ogled ali sa dve kugle, jedna mase M , a druga mase 2*M . Ako na njih delujemo silom istog intenziteta, onda će kugla mase 2*M, preći duplo manje rastojanje i imati upola manje ubrzanje nego kugla mase M.

Ubrzanja koja dobijaju tela različitih masa pod dejstvom jednakih sila obrnuto su srazmerna tim masama.

Ubrzanje koje pri kretanju dobija jedno telo srazmerno je intenzitetu sile koja na njega deluje, a obrnuto srazmerno masi tog tela.

Drugi Njutnov zakon, češće se piše u obliku:

Na osnovu date formule dobijamo sledeću vezu između odgovarajućih jedinica:

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.title
DRUGI NJUTNOV ZAKON ord - NowComment.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Ako se ponovi isti ogled, ali se deluje silom duplo većeg intenziteta ( 2*F ), onda će kugla preći duplo veći put i dobiti duplo veće ubrzanje. Ubrzanje tela određene mase, srazmerno je intenzitetu sile koja na njega deluje. Ako se ponovi isti ogled ali sa dve kugle, jedna mase M , a druga mase 2*M .

# data[].attributes.headline
Слободанка Боба Опарница

# data[].attributes.subject
Слободанка Боба Опарница

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How to Comment

Click icons on the left to see existing comments.

Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video).
Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below).

Click "Reply" on a comment to join the conversation.

How to Share Documents

1. "Upload" a new document.

2. "Invite" others to it.

# data[].attributes.attachment_link.description
How to Comment Click icons on the left to see existing comments. Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video). Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below). Click "Reply" on a comment to join the conversation.

# data[].attributes.headline
Марија Савковић

# data[].attributes.subject
Марија Савковић

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

Izdaleka, impozantno deluje nasred parka Bukovičke Banje i skoro da ništa ne sluti na užas.

Ali, svaki naredni korak posetioca, ka zdanju, predstavlja približavanje istinitoj priči o tome kako je ljudski nemar uspeo da uništi jednu od najraskošnijih palata Kraljevine Srbije, koja je i kulturno dobro, pod zaštitom države.

Da priča nema srećan kraj naslućuje se još na samim stepenicama zdanja. Na zaključanim i zaboravljenim vratima polupanog stakla su zakucane letve. Na prozorima lelujaju poluodvaljene žaluzine. Pomislili bismo i da nije tako strašno i da se sve to da brzo i lako popraviti. Ali, unutrašnjost krije scenario, na kome bi, da je živ, i Hičkok pozavideo.

Jedina vrata kroz koja može da se uđe u zdanje od 9.000 kvadratnih metara, vode na prvi sprat, ali kroz gomile otpalog kreča, maltera, izmeta, polupanog nameštaja... Svuda su pivske flaše, opušci, stari cenovnici, ostaci ogledala. Pored vitraža, koji pokrivaju stepenišni prolaz, dolazi se do Kneževe sale u kojoj su se nekada održavali glamurozni balovi, koje su posećivali krunisane glave, bogati trgovci, rentijeri, viđena gospoda. Stizali su iz Beograda i drugih udaljenih krajeva da vide i da budu viđeni.

U Kneževoj sali, sada umesto taktova čeških polki sa balova i šuštanja svile i satena, sada zlokobno duva promaja među buđavim i razbacanim dušecima po podu, kroz ostatke zavesa od bordo somota. Jedini svedok da je to nekada bilo mesto glamura su četiri kristalna lustera. Doskora ih je bilo pet, ali je jedan ukraden. Među lukovima su pocepane tapete, paučina, razvaljene vinjete, rupe od iščupanih svetiljki. Na mestu gde je bio klavir sada je nekoliko polomljenih stolica.

Hod po mukama i još ko zna čemu nije se tu završio. Jer podovi nekadašnjeg reprezentativnog zdanja i u novijoj istoriji hotela prekriveni su đubretom, ptičijim izmetom, ustajalim barama. U okvirima prozora pokradene ruine su kosturi od ptica koje nikada nisu uspele da nađu izlaz. One koje su tek zalutale, čeka slična sudbina.

Kroz hodnike, kao rekvijem za Staro zdanje, odjekuje kapanje vode, koja se sa krova sliva niz zidove, pravo do temelja. Na svakom koraku su gomile otpalog plafona, memljivog i trulog nameštaja. Rizično je kretati se u tim lavirintima užasa u kome su polomljeni lavaboi, razvaljeni kreveti, stolovi, stari telefoni, vrata koja jedva vise na šarkama... Kao ukleto mesto, Staro zdanje danas čeka da ga neko spase pre konačnog sloma.

Ne samo da Obrenovići igrom sudbine nisu dočekali da se zdanje završi, nego to zadovoljstvo nije imao ni arhitekta. Kosta Šreplović, minhenski učenik i jedna od najznačajnijih arhitekata 19. veka, koji je projektovao ovu građevinu, dan uoči otvaranja sa skela je hteo još jednom da vidi sa visine. Pao je sa skele i poginuo. Sahranjen je u porti Bukovičke Banje.

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13 DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13 DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13 Izdaleka, impozantno deluje nasred parka Bukovičke Banje i skoro da ništa ne sluti na užas. Ali, svaki naredni korak posetioca, ka zdanju, predstavlja približavanje istinitoj priči o tome kako je ljudski nemar uspeo da uništi jednu od najraskošnijih palata Kraljevine Srbije, koja je i kulturno dobro, pod zaštitom države.

# data[].attributes.headline
Тијана Јоцић

# data[].attributes.subject
Тијана Јоцић

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
сасвим права, мора лепше да се спава, да се сања до свитања, мора даље да се лута, - тристо пута,

Пази само да је негде не испустиш док се будиш.

Пази само да се негде не изгуби, не повреди.

много значи, много вреди.

Кад је нађеш - сам ћеш знати.

Прочитај песму Плава звезда једном у себи. Да би твој доживљај био потпун, саслушај са CD-а како ову песму казује драмска уметница.

Затим је прочитај наглас да те чују другари. Питај их шта им се у твом рецитовању допало. Да ли је то: а) лични доживљај песме; б) изражајно читање; в) осећајност којом си прочитао/ла песму?

Наслов песме је речит и изазован. На шта прво помислиш кад прочиташ плава звезда ?

Из каквих песникових расположења и осећања се рађа песма?

Да ли плава звезда одиста постоји? Ако постоји, где човек треба да је тражи? А кад је нађе, како да је сачува?

Шта песник поручује свима који сумњају да плава звезда постоји? Издвој те стихове.

Песник се играо, играј се и ти. Опиши плаву звезду, замисли је, измаштај је, протума- чи је - песмом, цртежом, игрицом на интернету. У чари те игре пронађи песникове поруке.

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
сасвим права, мора лепше да се спава, да се сања до свитања, мора даље да се лута, - тристо пута, Пази само да је негде не испустиш док се будиш. Пази само да се негде не изгуби, не повреди. много значи, много вреди. Кад је нађеш - сам ћеш знати.

# data[].attributes.headline
Јасмина Ивановић

# data[].attributes.subject
Јасмина Ивановић

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How to Comment

Click icons on the left to see existing comments.

Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video).
Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below).

Click "Reply" on a comment to join the conversation.

How to Share Documents

1. "Upload" a new document.

2. "Invite" others to it.

# data[].attributes.attachment_link.description
How to Comment Click icons on the left to see existing comments. Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video). Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below). Click "Reply" on a comment to join the conversation.

# data[].attributes.headline
Сандра Крстић

# data[].attributes.subject
Сандра Крстић

# data[].attributes.body
Црква Светог Великомученика Димитрија

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Црква Светог Великомученика Димитрија

Храм Светог Димитрија, црква са спомен-костурницом у Лазаревцу, представља историјски споменик посвећен трајном сећању на жртве српског народа у једној од највећих битака у српској ратној историји, како по испољеној храбрости бораца, тако и по вештини командног кадра. У костурници цркве Светог Димитрија у Лазаревцу сахрањени су посмртни остаци око 20.000 ратника погинулих у Колубарској бици. Вођена од 16. новембра до 15. децембра 1914, Колубарска битка је највећа и најславнија битка коју је добила српска војска, под вођством генерала Живојина Мишића, током Првог светског рата.

Иницијатива за подизање цркве са костурницом датира из 1921. године и проистекла је из потребе за похрањивањем моштију ратника погинулих на фронтовима око Лазаревца. Изградња је отпочела 1938. према плановима руског емигранта, архитекте Ивана Афанасјевича Рика, на узвишењу изнад самог градског центра и трајала је до 1941. године.

Храм има основу у облику уписаног крста развијеног типа. На пресеку кракова крста уздиже се главна купола, док се над краковима уздижу и четири мање куполе. Једна купола уздиже се и над западним прочељем и у њој је смештен звоник. Црквени иконостас је 1940 године осликао истакнути руски емигрант, сликар Пимен Софронов.

У току завршних радова, у бомбардовању Лазаревца 7. априла 1941. године била је знатно оштећена. После ослобођења је обновљена, а ново уређење крипте извршено је 1961. године по пројекту архитеката Д. Павловића, Д. Тадића и О. Храбовског. Тада је уведена савремена техничка опрема и простор крипте подељен је у три целине, западни, средишњи и источни део, док се главни улаз у саму крипту налази на северној страни.

Посетиоцима су у средишњем простору крипте намењене скице са прегледом тока и главних жаришта битке, фотографије из тог периода - потресно сведочанство о страдању народа и његове војске, као и бронзани рељефи вајара Михаила Томића - мермерне информативне плоче и у зиду симболично назначене касете са називом пукова који су учествовали у бици. На северном зиду I Армије команданта генерала Живојина Мишића, на источном II Армије команданта војводе Степана Степановића, а на јужном зиду III Армије команданта генерала Павла Јуришића - Штурма и Ужичке војске команданта генерала Вукомана Арачића. У зидну масу источне стране крипте уклесан је текст и у плитком рељефу изведене су силуетне фигуре српских војника, сељака и сељанки у народној ношњи.

Црква Св. Димитрија представља јединствену грађевину како у нашој земљи тако и ван њених граница. Као веома битан и вредан споменик за нашу земљу и српску историју, овај објекат је 1966. године уврштен на листу споменика културе од „изузетног значаја". Богато осветљена, осим са Ибарске магистрале, она се ноћу може видети чак и из авиона.

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.title
Црква Светог Великомученика Димитрија - NowComment.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Црква Светог Великомученика Димитрија Храм Светог Димитрија, црква са спомен-костурницом у Лазаревцу, представља историјски споменик посвећен трајном сећању на жртве српског народа у једној од највећих битака у српској ратној историји, како по испољеној храбрости бораца, тако и по вештини командног кадра.

# data[].attributes.headline
Оливера Пешић Тењовић

# data[].attributes.subject
Оливера Пешић Тењовић

# data[].attributes.body
Koren biljke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Корен је осовински вегетативни биљни орган којим се биљка причвршћује за подлогу и упија воду са раствореним минералним материјама. На врху корена налази се вегетациона купа чијом активношћу корен расте непрекидно током живота. Вегетациона купа је заштићена коренском капом (калиптром) да се не би оштетила при пробијању кроз подлогу. На корену се морфолошки разликује више делова (зона):

Део корена са капом је зона коренске капе, чији површински слој граде мртве, ослузњавеле ћелије које се љуште и тако смањују трење при расту корена. Ћелије коренске капе се стално обнављају деобама ћелија вегетационе купе и истовремено корен тим деобама расте. Због тога се тај део вегетационе купе назива зона растења. Изнад ње налазе се ћелије које се издужују (расту у дужину) и чине зону издуживања. Следећа је зона коренских длака у којој површинске ћелије образују длаке за упијање воде из земљишта. Изнад ове зоне је зона провођења кроз коју се вода са минералним материјама проводи до основе стабла.

Коренов систем представља скуп свих коренова једне биљке. Корен који настаје од коренка клице назива се главни корен (прави корен). На извесној удаљености од врха он се грана и образује бочне коренове, који су обично слабије развијени од главног корена. Сви бочни коренови заједно са главним граде коренов систем назван осовински. Овај тип кореновог система развијен је код голосеменица и дикотила.

Када клицин коренак рано престане са растом, онда са стабла полазе коренови који се називају адвентивни (допунски коренови). Жиличаст коренов систем изграђен је од великог броја подједнако развијених адвентивних коренова и имају га монокотиле. Адвентивни коренови се код неких биљака образују и на листовима који су у додиру са подлогом.

Осим главних улога, корен може да добије и неку другу функцију. Тада се облик и грађа корена мењају и он је метаморфозиран. Најчешћа додатна улога корена је магационирање хранљивих материја:

ако се храна нагомилава у главном корену, онда он задебљава и преображава се у репу (нпр. );

када се хранљиве материје негомилавају у бочним кореновима, онда постају кртоле (нпр. код георгине);

код неких тропских биљака које живе на муљевитој подлози развијају се коренови за дисање који избијају изнад површине и снабдевају подземне органе ваздухом;

код биљака пењачица, али и код других животних форми биљака, понекад су присутни и адвентивни коренови,, који служе да се биљка боље учврсти за подлогу.

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
Корен је осовински вегетативни биљни орган којим се биљка причвршћује за подлогу и упија воду са раствореним минералним материјама. На врху корена налази се вегетациона купа чијом активношћу корен расте непрекидно током живота. Вегетациона купа је заштићена коренском капом (калиптром) да се не би оштетила при пробијању кроз подлогу.

# data[].attributes.headline
Дарко Милојковић

# data[].attributes.subject
Дарко Милојковић

# data[].attributes.body
Дан примирја

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kada su 11. novembra 1918. godine u 11 sati u Francuskoj, u specijalnom vagonu maršala Ferdinanda Foša u gradu Kompjenju, sile Antante potpisale primirje sa Nemačkom i time okončale Prvi svetski rat, taj dan se obeležava kao Dan primirja. Datum 11. novembar slavi se u svim zemljama koje su potpisale sporazum.

Ono što je naglasio jeste da je jako bitno što slavimo 11. novembar, kao i ostale zemlje, a ne 13. kada je beogradsko primirje.

- Upravo time pokazujemo da smo deo šire priče i da nije u pitanju "klasično Srbovanje" - zaključio je on.

Natalijina ramonda kao simbol Dana primirja

Ovaj cvet uzet je kao glavni motiv za Dan primirja upravo zbog svoje višestruke simbolike.

Foto: Wikipedia / RAS Srbija

U botanici je ova biljka poznata kao cvet "feniks" jer i kada se potpuno osuši, ukoliko je zalijete, može oživeti. Njeno "ponovno rađanje" povezuje se sa činjenicom da je i Srbija uspela da "stane na noge" nakon iscrpne borbe.

Natalijina ramonda dobila je ime po kraljici Nataliji Obrenović.

Kraljica Natalija Obrenović

Uglavnom raste na istoku Srbije, ali i na planini Nidže, čiji je najviši vrh Kajmakčalan, poprište slavne bitke u Prvom svetskom ratu gde su se borili naši vojnici pod komandom vojvode Živojina Mišića.

Ovu biljku je otkrio doktor Sava Petrović u okolini Niša još davne 1884. godine. Spada u ugroženu vrstu u našoj zemlji i čuva se u Botaničkoj bašti u Beogradu.

Zajedno sa Natalijinom ramondom, amblem Dana primirja sačinjava i traka Albanske spomenice.

Ova medalju za spomen na povlačenje sprske vojske preko Albanije su stekli svi pripadnici srpske vojske koji su se povlačili preko Albanije u zimu 1915/1916. godine.

Kada je 1918. godine potpisana, za Nemačku, "poražavajuća" predaja, niko nije ni slutio da će čuveni vagon 22 godine kasnije biti ponovo upotrebljen. I to u istu svrhu.

Foto: Konstantin Kamenov / RAS Srbija

Predaju Francuske u Drugom svetskom ratu Hitler je, čini se, shvatio dosta lično. Za lokaciju gde će biti potpisana predaja, on je odabrao isto mesto gde se Nemačka predala 1918. godine.

On je tražio da se iz muzeja donese vagon u kojem je 22 godine ranije potpisan mir u Prvom svetskom ratu, kako bi ovaj put, na istom mestu poniženje doživela Francuska.

Nemački vođa je čak seo na isto mesto gde je sedeo francuski maršal 1918.

Ovaj istorijski vagon uništen je tokom savezničkog bombardovanja Berlina 1945. godine.

Prva žrtva u Prvom svetskom ratu u Srbiji bio je jedan šesnaestogodišnjak.

Dušan Đonović bio je činovnik Železničke direkcije i četnik u četi vojvode Jovana Babunskog.

Sa srpske strane je poginuo mladi Dušan, dok se sa mađarske strane u vodi utopio Ištvan Balohi.

Poslednja žrtva Prvog svetskog rata

Prema istorijskim predanjima, poslednja žrtva Prvog svetskog rata bio je kanadski vojnik Džordž Lorens Prajs.

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
Kada su 11. novembra 1918. godine u 11 sati u Francuskoj, u specijalnom vagonu maršala Ferdinanda Foša u gradu Kompjenju, sile Antante potpisale primirje sa Nemačkom i time okončale Prvi svetski rat, taj dan se obeležava kao Dan primirja. Datum 11. novembar slavi se u svim zemljama koje su potpisale sporazum.

# data[].attributes.body
Рада Димитријевић
https://read.activelylearn.com/#teacher/reader/authoring/preview/406297/notes

# data[].attributes.headline
Наташа Кутлашић

# data[].attributes.subject
Наташа Кутлашић

# data[].attributes.body
Drugi Njutnov zakon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На основу I Њутновог закона (закона инерције) следи да свака промена брзине тела, односно појава убрзања може настати само као последица деловања неке силе.

промена брзине тела - последица деловања силе

Узрок промене брзине је сила - да би се променила брзина тела на тело мора да делује неко друго тело тј, мора да делује сила.

II Њутнов закон одређује однос између силе, масе и убрзања.

Ако на куглу масе M делујемо силом F она ће се покренути, добивши убрзање a, и прећи известан пут.

Ако се понови исти оглед, али се делује силом дупло већег интензитета (2*F), онда ће кугла прећи дупло већи пут и добити дупло веће убрзање.

иста маса - различита вучна сила

јача сила - веће убрзање

Ако се понови исти оглед али са две кугле, једна масе M, а друга масе 2*М. Ако на њих делујемо силом истог интензитета, онда ће кугла масе 2*М, прећи дупло мање растојање и имати упола мање убрзање него кугла масе М.

иста вучна сила - различита маса

већа маса - мање убрзање

Убрзање које при кретању добија тело сразмерно је јачини силе која на њега делује, а обрнуто сразмерно маси тог тела.

Сила је једнака производу масе тела и убрзања које му она даје.

На основу дате формуле добијамо следећу везу између одговарајућих јединица:

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
На основу I Њутновог закона (закона инерције) следи да свака промена брзине тела, односно појава убрзања може настати само као последица деловања неке силе. промена брзине тела - последица деловања силе Узрок промене брзине је сила - да би се променила брзина тела на тело мора да делује неко друго тело тј, мора да делује сила.

# data[].attributes.headline
Анкица Чорлија

# data[].attributes.subject
Анкица Чорлија

# data[].attributes.body
Обрада песме "Мали Радојица"
Мени се чини да је ово добар алат за активно читање теже разумљивих текстова као што су епске песме.
https://nowcomment.com/documents/64531#.WB6L0_rhCUk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Јали грми, јал' се земља тресе?

Ја се бије море о мраморје?

Ја се бију на Попина виле?

Нити грми, нит' се земља тресе,

ни се бије море о мраморје,

ни се бију на Попина виле;

већ пуцају на Задру топови,

шенлук чини ага Бећир-ага -

уватио Малог Радојицу,

па га меће на дно у тавницу.

У тавници двадесет сужања,

а сви плачу, један попијева,

те остало друштво разговара:

„Не бојте се, браћо моја драга!

Еда бог да каквагођ јунака,

који ће нас јунак избавити".

А кад к њима Радојица дође,

сви у једно грло заплакаше,

Радојицу љуто проклињаху:

„Радојица, допаднуо мука!

И ми смо се и уздали у те

да ћеш ти нас кадгођ избавити,

ето и ти саде к нама дође!

Тко ли ће нас јунак избавити?"

Вели њима Мали Радојица:

„Не бојте се, браћо моја драга,

већ ујутру, кад данак осване,

ви дозов'те агу Бећир-агу,

па му каж'те да ј' умро Раде,

не би ли ме ага закопао".

Кад свануло и сунце грануло,

а повика двадесет сужања:

„Бог т' убио, ага Бећир-ага!

Што доведе к нама Радојицу?

Јер га синоћ објесио ниси,

већ се код нас ноћас преставио,

хоће ли нас поморити смрадом?"

Отворише на тавници врата,

изнесоше пред тавницу Рада;

онда вели ага Бећир-ага:

„Нос'те, сужњи, те га закопајте".

Ал' говори Бећирагиница:

„Ев', бога ми, ниј' умро Раде,

ниј' умро, већ се ућутио;

налож'те му ватру на прсима,

хоће ли се помакнути, курва".

Ложе њему ватру на прсима,

ал' је Раде срца јуначкога,

ни се миче, ни помиче Раде.

Опет вели Бећирагиница:

„А бога ми, ниј' умро Раде,

ниј' умро, већ се ућутио;

већ уват'те змију присојкињу,

те турајте Раду у њедарца,

хоће ли се од ње уплашити,

неће ли се, курва, помакнути".

Уватише змију присојкињу,

па турају Раду у њедарца,

ал' је Раде срца јуначкога,

ни се миче, ни се од ње плаши.

Опет вели Бећирагиница:

„А бога ми, ниј' умро Раде,

ниј' умро, већ се ућутио:

већ узмите двадесет клинаца,

удрите их под ноктове Раду,

хоће ли се помакнути, курва".

И узеше двадесет клинаца,

ударају под ноктове Раду, -

и ту Раде тврда срца био,

ни се миче, ни душицом дише.

Опет вели Бећирагиница:

„А бога ми, ниј' умро Раде,

ниј' умро, већ се ућутио;

сакупите коло ђевојака

и пред њима лијепу Хајкуну,

хоће ли се насмијати на њу".

Сакупише коло ђевојака

и пред њима лијепу Хајкуну;

на Рада је коло наводила,

преко Рада ногама играла.

А каква је, да је бог убије!

Од свију је и већа и љепша,

љепотом је коло зачинила,

а висином коло надвисила;

стоји звека на врату ђердана,

стоји шкрипа гаћа од сандала.

Кад је згледа Мали Радојица,

лијевијем оком погледује,

деснијем се брком насмијава;

а кад вид'ла Хајкуна ђевојка,

она сними свилена јаглука,

њиме покри Рада по очима,

а да друге не виђе ђевојке;

па је своме баби говорила:

„Јадан бабо, не гријеши душе,

већ носите сужња, закопајте".

Онда вели Бећирагиница:

„Бре, немојте закопати курве,

већ га бац'те у дебело море,

те наран'те рибе приморкиње

лијепијем хајдучкијем месом".

Узе њега ага Бећир-ага,

па га баци у дебело море.

Ал' је Раде чудан пливач био,

далеко је Раде отпливао,

па изиђе на бријегу мора,

па повика из грла бијела:

„Јао моји б'јели ситни зуби,

повад'те ми клинце из ноката!"

И он сједе и ноге прекрсти,

и повади двадесет клинаца,

па их метну себи у њедарца.

Опет неће да мирује Раде:

кад је тавна ноћца настанула,

иде двору аге Бећир-аге,

па постаја мало код пенџера;

истом ага за вечеру сио,

па с кадуном својом бесједио:

„Моја кадо, моја вјерна љубо,

ево има девет годин' дана,

кâ ј' отишô Раде у хајдуке,

да не могох сербес вечерати -

све од страха Малог Радојице;

богу хвала кад га данас нема

и кад њему хака главе дођох!

И оно ћу двадест објесити,

док ујутру бијел дан осване".

А то Раде и слуша и гледа,

па у собу к њему улетио,

за вечером агу уватио,

увати га за врат до рамена,

истрже му главу из рамена;

па увати Бећирагиницу,

па потеже клинце из њедара,

удара их под ноктове кади:

док јој пола клина ударио,

и душу је, кучка, испустила;

њој говори Мали Радојица:

„Нека знадеш, Бећирагинице,

да каква је мука од клинаца!"

Па увати Хајкуну ђевојку:

„О Хајкуна, срце из њедара,

дај ми нађи од тавнице кључе,

да испустим двадесет сужања".

Нађе Хајка од тавнице кључе,

он испусти двадесет сужања.

Опет јој је Раде говорио:

„О Хајкуна, душо моја драга,

дај ми нађи од ризнице кључе,

да што мало за ашлука тражим,

далеко ми ј' дому путовати,

треба ми се путем понапити".

Отвори му сандук од тал'јера,

онда јој је Раде бесједио:

„О Хајкуна, срце моје драго,

што ће мени таке плочетине?

Кона немам - да с њима поткивам".

Отвори му сандук од дуката,

он на друштво дукате дијели;

па увати Хајкуну ђевојку,

одведе је у земљу Србију,

доведе је у бијелу цркву,

од Хајкуне гради Анђелију,

па је узе за вјерну љубовцу.

DMU Timestamp: November 03, 2016 14:13

# data[].attributes.attachment_link.description
Јали грми, јал' се земља тресе? Ја се бије море о мраморје? Ја се бију на Попина виле? Нити грми, нит' се земља тресе, ни се бије море о мраморје, ни се бију на Попина виле; већ пуцају на Задру топови, шенлук чини ага Бећир-ага - уватио Малог Радојицу, па га меће на дно у тавницу.

# data[].attributes.headline
Марија Крстић

# data[].attributes.subject
Марија Крстић

# data[].attributes.body
https://nowcomment.com/documents/64524#.WB4S1tLhC1s

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How to Comment

Click icons on the left to see existing comments.

Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video).
Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below).

Click "Reply" on a comment to join the conversation.

How to Share Documents

1. "Upload" a new document.

2. "Invite" others to it.

# data[].attributes.attachment_link.title
Владислав Петковић Дис - NowComment.com

# data[].attributes.attachment_link.description
How to Comment Click icons on the left to see existing comments. Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video). Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below). Click "Reply" on a comment to join the conversation.

# data[].attributes.headline
Данијела Стефановић

# data[].attributes.subject
Данијела Стефановић

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LEKARSKI PREGLED Dragan Lukic

Jasna je ozebla, počela je da kašlje. Zato je mama odvela Jasnu lekaru. Ali Jasna nikako nije htela da dozvoli lekaru da je pregleda. Lekar je upitao Jasnu:

- Jasna, šta te boli?

- Ništa - rekla je neprijateljski Jasna.

- Da te ne boli koleno?

- Možda prstić na ruci?

- Ne, ni prstić.

- A da li te boli... a da li te boli... - počeo je lekar da pogađa - da li te boli mašnica u kosi?

Jasna se nasmejala i rekla:

- Onda da je pregledamo - predložio je čika doktor i pregledao Jasninu plavu mašnu, kosu, čelo, oči, nos i grlo.

Onda je lekar opet počeo da pogađa:

- Boli li Jasnu... boli li Jasnu... mali satić na ruci?

- Boli - rekla je Jasna.

Onda je lekar uzeo Jasnu za ruku, tamo gde je stajao satić, i izmerio joj puls.

I opet je lekar pogađao:

- Boli li Jasnu... boli li Jasnu... bluzica?

Onda je čika doktor raskopčao bluzicu i pregledao Jasnu slušalicama. A na kraju je napisao recept: Jasnina mašnica, satić i bluza su ozebli. Ne treba da izlaze iz kuće tri dana. Treba da piju svaki dan sirup. Po jednu veliku kašiku posle jela.

DMU Timestamp: November 01, 2016 02:21

# data[].attributes.attachment_link.title
LEKARSKI PREGLED Dragan Lukic - NowComment.com

# data[].attributes.attachment_link.description
LEKARSKI PREGLED Dragan Lukic Jasna je ozebla, počela je da kašlje. Zato je mama odvela Jasnu lekaru. Ali Jasna nikako nije htela da dozvoli lekaru da je pregleda. Lekar je upitao Jasnu: - Jasna, šta te boli? - Ništa - rekla je neprijateljski Jasna. - Da te ne boli koleno?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Likovne tehnike se prema području rada dele na crtačke, slikarske i grafičke.

Slikarske tehnike se mogu podeliti na suve i mokre. Suve su pastel, kolaž, mozaik, vitraž i tapiserija, a mokre akvarel, gvaš, tempera, ulje i freska.

Sama reč akvarel dolazi od reči akva (aqua, reč latinskog porekla), što znači voda. Italijani su ovu reč pretvorili u akvarelo, što u prevodu znači vodena boja. Stari Egipćani su koristili određenu tehniku u kojoj je boja pravljena vodenim rastvorom arapske gume a Kinezi su koristili slikanje na svili i papiru. Akvarel, koji se danas radi, razvio se početkom 19. veka u okviru engleske slikarske škole.

Paleta boja u akvarelu nije velika. Najčešće se koristi žuta, crvena, plava (boje se mešaju). Intezitet tonova se postiže ispiranjem boja bez dodatka crne i bele boje. Pošto se u tehnici akvarela ne koristi bela boja, svetle i tamne tonove dobijamo dodavanjem više ili manje vode. Delovi slika koji treba da budu beli, ostaju neobojeni.

Akvarel boja, koja se koristi u nastavi uglavnom je u čvrstom obliku okruglih pljosnatih pločica, mada se u poslednje vreme pojavljuje i u tubama.

Boja razređena vodom na papir se nanosi mekanom četkicom. Glavne karakteristike akvarela su prozirnost i vazdušastost.

Papir koji se koristi kao podloga za akvarel treba da bude visoke gramaže, sa jedne strane hrapav, a kod kvalitetnijeg papira čak i tutkalisan. Najkvalitetniji papir se proizvodi od čistih lanenih krpa. Beli se pomoću vode i sunca, bez upotrebe hemikalija. Belina papira i postojanost na svetlo su njegove glavne karakteristike.

Najčešće se koriste tri tipa papira:

Vruće presovani sa relativno glatkom teksturom pogodnom za pero i olovku

Hladno presovani - srednje hrapavi papir

Hrapavi papir, koji omogućava bogatstvo nijansi

U modernoj umetnosti umetnik koristi izražajne mogućnosti postupka građenja slike četkicom, sunđerom, na suvoj ili mokroj podlozi, razlivanjem boja, igrom...

Najpoznatiji akvarelisti su Klod Mone, Pjer Renoar, Edgar Dega, Vinsent Van Gog.

DMU Timestamp: November 01, 2016 02:21

# data[].attributes.attachment_link.description
Likovne tehnike se prema području rada dele na crtačke, slikarske i grafičke. Slikarske tehnike se mogu podeliti na suve i mokre. Suve su pastel, kolaž, mozaik, vitraž i tapiserija, a mokre akvarel, gvaš, tempera, ulje i freska. Sama reč akvarel dolazi od reči akva (aqua, reč latinskog porekla), što znači voda.

# data[].attributes.headline
Бранимир Лапчевић

# data[].attributes.subject
Бранимир Лапчевић

# data[].attributes.body
Мало подсећање на просте бројеве.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Прост број је природан број већи од 1, дељив само бројем 1 и самим собом. Прости бројеви су, на пример:

Простих бројева има бесконачно много. Ово је први доказао Еуклид у својим Елементима, књига X, Теорема 20. Његов доказ је следећи:

Претпоставимо да је број простих бројева коначан. Помножимо их све и додајмо 1. Добићемо број који дељен са било којим простим бројем даје остатак 1. Дакле добили смо број који нема делитеља међу постојећим бројевима. То јесте прост број већи од претходних.

У математици Ератостеново сито је поступак за одређивање простих бројева мањих од неког задатог броја n. Креирао га је Ератостен, старогрчки математичар.

1. Напишите све бројеве од 2 до n

2. Почевши од првог броја на списку (двојка) прецртајте са списка све бројеве дељиве са два и упишите да је двојка прост број.

3. Понављајте поступак са следећим непрецртаним бројем m. Дакле, прецртајте све бројеве дељиве са m, а њега самог обележите да је прост.

Напомена: Постоје ефикаснији алгоритми за проверу да ли је неки одређени број прост. Ератостеново сито налази све просте бројеве до неког броја.

DMU Timestamp: November 01, 2016 02:21

# data[].attributes.attachment_link.description
Прост број је природан број већи од 1, дељив само бројем 1 и самим собом. Прости бројеви су, на пример: Простих бројева има бесконачно много. Ово је први доказао Еуклид у својим Елементима , књига X, Теорема 20. Његов доказ је следећи: Претпоставимо да је број простих бројева коначан.

# data[].attributes.headline
Јелена Недељковић

# data[].attributes.subject
Јелена Недељковић

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
How to Comment

Click icons on the left to see existing comments.

Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video).
Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below).

Click "Reply" on a comment to join the conversation.

How to Share Documents

1. "Upload" a new document.

2. "Invite" others to it.

# data[].attributes.attachment_link.title
Past Simple i Past Continuous - NowComment.com

# data[].attributes.attachment_link.description
How to Comment Click icons on the left to see existing comments. Desktop/Laptop: double-click any text or image to start a new conversation (paragraph# for a video). Tablet/Phone: single click then click on the "Start One" link (look right or below). Click "Reply" on a comment to join the conversation.

# data[].attributes.headline
Александра Џинић

# data[].attributes.subject
Александра Џинић

# data[].attributes.body
У овој теми користила сам алат Actively Learn.  Допада ми се јер текст предаван на овај начин делује врло прегледно заједно са свим задацима и порукама за ученике.
Погледала сам и рад колегинице Недељковић у New Comment алату. Рад је одличан, колегиница је употребила велики број задатака корисних за тему, као и видео који одговара теми.
Допадају ми се оба алата и сигурно ћу их користити

# data[].attributes.headline
Како ћемо користити ову таблу?

# data[].attributes.subject
Како ћемо користити ову таблу?

# data[].attributes.body
Ово је простор за све наше идеје, коментаре у вези са радовима и алатима за анализу текста