# data[].attributes.headline
מחקרי מעבדה 

# data[].attributes.subject
מחקרי מעבדה 

# data[].attributes.body
מחקר מעבדה הינו ניסוי מבוקר ( ניסוי בו המבקר מנטרל את כל הגורמים שעלולים להשפיע על המתנה  הנבדק ומפעיל רק משתנה אחד שאת ההשפעה שלו הוא מבקש לבדוק)
בניסוי של אש הכניסו חמישה אנשים לחדר כאשר רק אחד מהאנשים הוא נבדק אמיתי.
הבודקים ביקשו לבדוק את ההשפעה של הקבוצה על הנבדק והאם תשובתו תושפע מלחץ קבוצתי.
הקשר בין הניסוי של אש למחקר מעבדה הוא שלקחו רק את המשתנה האחד של הלחץ החברתי ובדקו את ההשפעה שלו על הבדק.

# data[].attributes.attachment_link.title
ניסוי הקונפורמיות של אש

# data[].attributes.headline
פסיכואנליזה - שון גוט, איתי שיר, דותן רום, עידן בר שי

# data[].attributes.subject
פסיכואנליזה - שון גוט, איתי שיר, דותן רום, עידן בר שי

# data[].attributes.body
פסיכו - נפש
אנליזה - ניתוח
כלומר ניתוח הנפש
פסיכואנליזה היא אסכולה תאורטית וטיפולית חשובה בפסיכולוגיה, אשר פותחה בתחילת המאה העשרים על ידי זיגמונד פרויד. תחום העניין של הפסיכואנליזה הוא "תורת האישיות", כלומר - מבנה האישיות הכולל של האדם וההתפתחות התקינה והפתולוגית של מבנה זה.
פרויד פיתח טכניקה טיפולית המוכרת כיום בשם "פסיכואנליזה", שבאמצעותה ניתן להתחקות אחרי שורשי הסימפטומים הנוצרים בעקבות חסימות רגשיות ונפשיות.
הפסיכואנליזה הציעה כיוונים חדשניים מבחינת המטרות, תחומי העניין ושיטות המחקר בפסיכולוגיה, בתקופה שבה התאוריה של הבנת הנפש והאישיות עדיין הייתה בחיתוליה. מטרת אנשי האסכולה הייתה לאפשר, באמצעות הבנה זו,טיפול פסיכולוגי מעמיק ויסודי בקשיים רגשיים של האדם ובמצוקות אנושיות קיומיות. זאת מעבר לטיפול בהפרעות בתפקודו ובהתנהגותו. השיטה הטיפולית מתבססת על תצפית קלינית, תוך כדי טיפול, ולא רק על ניסוי מעבדתי.
הפסיכואנליזה אינה רק תאוריה, אלא גם שיטת טיפול פסיכולוגי אותה פיתח פרויד בתחילת המאה העשרים. המאפיין המרכזי שלה כשיטת טיפול הוא ההתמקדות בלא-מודע ובחשיפתו. צורת הטיפול הייתה, לפי פרויד, באמצעות שלושה עד חמישה מפגשים של כשעה בשבוע, שבהם המטופל שוכב על ספה והמטפל יושב למראשותיו. הטיפול משתרע על פני טווח של שנים רבות. בפגישות המטופל מתבקש באופן אסוציטיבי להגיד את כל מה שעולה בדעתו, מבלי לצנזר דבר. באופן זה יכול הפסיכואנליטיקאי להציץ לעולמו הבלתי מודע של המטופל ולפרשו. פרויד חקר את התהליכים המתרחשים בחדר בטיפול והתהליכים הנפשיים המתלווים לכך, וגילה שתהליך כזה מועיל מאוד לגילוי מקורותיהם של הסימפטומים והבעיות הנפשיות של מטופליו. דרך נוספת לחדירה אל הלא מודע הייתה באמצעות פרשנות של חלומות, שכן לשיטתו של פרויד חלומות משקפים את הלא מודע של האדם. באופן זה ניסה פרויד להעלות את הלא מודע של האדם אל המודעות, כדי לאפשר לו הבנה עצמית, תובנה, ובעקבות זאת - יכולת תמרון ושינוי.

# data[].attributes.headline
פסיכואנליזה - שון גוט, איתי שיר, עידן בר שי, דותן רום

# data[].attributes.subject
פסיכואנליזה - שון גוט, איתי שיר, עידן בר שי, דותן רום

# data[].attributes.body
פסיכואנליזה היא אסכולה תאורטית וטיפולית חשובה בפסיכולוגיה, אשר פותחה בתחילת המאה העשרים על ידי זיגמונד פרויד. תחום העניין של הפסיכואנליזה הוא "תורת האישיות", כלומר - מבנה האישיות הכולל של האדם וההתפתחות התקינה והפתולוגית של מבנה זה.
פרויד פיתח טכניקה טיפולית המוכרת
כיום בשם "פסיכואנליזה", שבאמצעותה ניתן להתחקות אחרי שורשי הסימפטומים הנוצרים בעקבות חסימות רגשיות ונפשיות.
הפסיכואנליזה הציעה כיוונים חדשניים מבחינת המטרות, תחומי העניין ושיטות המחקר בפסיכולוגיה, בתקופה שבה התאוריה של הבנת הנפש והאישיות עדיין הייתה בחיתוליה. מטרת אנשי האסכולה הייתה לאפשר, באמצעות הבנה זו, טיפול פסיכולוגי מעמיק ויסודי בקשיים רגשיים של האדם ובמצוקות אנושיות קיומיות. זאת מעבר לטיפול בהפרעות בתפקודו ובהתנהגותו. השיטה הטיפולית מתבססת על תצפית קלינית, תוך כדי טיפול, ולא רק על ניסוי מעבדתי. הפסיכואנליזה אינה רק תאוריה, אלא גם שיטת טיפול פסיכולוגי אותה פיתח פרויד בתחילת המאה העשרים. המאפיין המרכזי שלה כשיטת טיפול הוא ההתמקדות בלא-מודע ובחשיפתו. צורת הטיפול הייתה, לפי פרויד, באמצעות שלושה עד חמישה מפגשים של כשעה בשבוע, שבהם המטופל שוכב על ספה והמטפל יושב למראשותיו. הטיפול משתרע על פני טווח של שנים רבות. בפגישות המטופל מתבקש באופן אסוציאטיבי להגיד את כל מה שעולה בדעתו, מבלי לצנזר דבר. באופן זה יכול הפסיכואנליטיקאי להציץ לעולמו הבלתי מודע של המטופל ולפרשו. פרויד חקר את התהליכים המתרחשים בחדר בטיפול והתהליכים הנפשיים המתלווים לכך, וגילה שתהליך כזה מועיל מאוד לגילוי מקורותיהם של הסימפטומים והבעיות הנפשיות של מטופליו. דרך נוספת לחדירה אל הלא מודע הייתה באמצעות פרשנות של חלומות, שכן לשיטתו של פרויד חלומות משקפים את הלא מודע של האדם. באופן זה ניסה פרויד להעלות את הלא מודע של האדם אל המודעות, כדי לאפשר לו הבנה עצמית, תובנה, ובעקבות זאת - יכולת תמרון ושינוי.

# data[].attributes.headline
אסכולה התנהגותית 

# data[].attributes.subject
אסכולה התנהגותית 

# data[].attributes.body
האסכולה ההתנהגותית שצמחה בארצות הברית התבוססה על מסקנות של מדידות מדעיות וחכם החוקרים חקרו את ההתנהגות הגלויה של האדם ולא הסמויה.
הם לקחו את ההתנהגות השלמה ופירקו אותה לחלקיקי תגובה, וחקרו כול חלקיק של תגובה.

# data[].attributes.headline
אסכולה. התנהגותית

# data[].attributes.subject
אסכולה. התנהגותית

# data[].attributes.body
האסכולה ההתנהגותית שצמחה בארצות הברית התבוססה על מסקנות של מדידות מדעיות.
ולכן החוקרים חקרו את ההתנהגות הגלויה של האגם.

# data[].attributes.body
אור

# data[].attributes.headline
אסכולה התנהגותית 

# data[].attributes.subject
אסכולה התנהגותית 

# data[].attributes.body
האסכולה ההתנהגותית שצמחה בארצות הברית התבוססה על מסקנות של מדידות מדעיות. ולכן החוקרים חקרו את ההתנהגות הגלויה של האדם ולא הסמויה.
הם לקחו את ההתנהגות השלמה ופירקו אותה לחלקיקי תגובה,וחקרו כול

# data[].attributes.body
פסיכו- נפש
אנליזה- ניתוח
פסיכואנליזה היא אסכולה תאורטית וטיפולית חשובה בפסיכולוגיה, אשר פותחה בתחילת המאה ה-20 על ידי זיגמונד פרוייד. תחום העיניין של הפסיכואנליזה הוא "תורת האישיות", כלומר מבנה האישיות הכולל של האדם והתפתחות התקינה והפתולוגית של מבנה זה.
הפסיכואנליזה שבאמצעותה ניתן להתחקות אחרי שורשי הסימפטומים הנוצרים בעיקבות חסימות ריגשיות ונפשיות.

# data[].attributes.headline
פסיכולוגיה הומניסטית היא אחת האסכולות בפסיכולוגיה, אשר התפתחה בארה״ב. האסכולה עוסקת במימד האנושי של הפסיכולוגיה וההקשר שלו להתפתחות התאוריה הפסיכולוגית, ניתן לסכם את עקרונותיה בחמש יסודות הפסיכולוגיה ההומניסטית: -לא ניתן לצמצם אנשים ״למרכיבים״.-יש ייחוד לאנשים מעצם טבעם.-התודעה האנושית כוללת את תודעת העצמי בהקשר החברתי.-לאנשים יש בחירות ואחריות. -האדם פועל באופן מודע ומחפש משמעות,ערכים ויצירתיות. האסכולה תופסת את האדם כיצור טוב מטבעו שמונע על ידי תהליכים מודעים למימוש עצמי. הם סברו שהאדם טוב מטבעו, שהוא מסוגל לשלוט בחייו ולכוונתם לקראת מימוש עצמי, הם גם התנגדו לגישה ההתנהגותית שחלקה חלקיקי התנהגות שכן לדעתם יש לחקור את ההתנהגות השלמה מבלי לפרקה לחלקים. יובל כהן, טל אפללו יערה שלם ואופיר סלוק  

# data[].attributes.subject
פסיכולוגיה הומניסטית היא אחת האסכולות בפסיכולוגיה, אשר התפתחה בארה״ב. האסכולה עוסקת במימד האנושי של הפסיכולוגיה וההקשר שלו להתפתחות התאוריה הפסיכולוגית, ניתן לסכם את עקרונותיה בחמש יסודות הפסיכולוגיה ההומניסטית: -לא ניתן לצמצם אנשים ״למרכיבים״.-יש ייחוד לאנשים מעצם טבעם.-התודעה האנושית כוללת את תודעת העצמי בהקשר החברתי.-לאנשים יש בחירות ואחריות. -האדם פועל באופן מודע ומחפש משמעות,ערכים ויצירתיות. האסכולה תופסת את האדם כיצור טוב מטבעו שמונע על ידי תהליכים מודעים למימוש עצמי. הם סברו שהאדם טוב מטבעו, שהוא מסוגל לשלוט בחייו ולכוונתם לקראת מימוש עצמי, הם גם התנגדו לגישה ההתנהגותית שחלקה חלקיקי התנהגות שכן לדעתם יש לחקור את ההתנהגות השלמה מבלי לפרקה לחלקים. יובל כהן, טל אפללו יערה שלם ואופיר סלוק  

# data[].attributes.headline
סיכום אסכולת הגשטלט:

# data[].attributes.subject
סיכום אסכולת הגשטלט:

# data[].attributes.body
מתמקדת בתבנית השלמה בעלת המשמעות ובכללי הארגון שלה

בגרמניה צמחה אסכולת הגשטלט (גשטלט בגרמנית=תבנית)
חוקריה התנגדו לפירוק התודעה או ההתנהגות לחלקים. הם טענו ש"השלם הוא יותר מסכום חלקיו". למשל שמנגינה היא הרבה יותר מכל התווים שמרכיבים אותה, או שיש מילים שהם יותר מסתם כמה אותיות ויש להם באמת משמעות. המוח שלנו מחפש את התבנית השלמה בעלת המשמעות, לפי כללי ארגון מסוימים.
ליהי אלקלעי, מאור טרבלסי, רותם קוגן, משי רוטר ויעל קיל

# data[].attributes.headline
מחקרי ראיונות

# data[].attributes.subject
מחקרי ראיונות

# data[].attributes.body
(שקד אשטמקר)
מחקרי ראיונות הם ראיונות בהם החוקר שואל את הנבדקים שלו שאלות ולומד מתשובותיהם על הגורמים המשפיעים על התנהגותם.
הראיון יכול להיות ראיון מובנה או ראיון פתוח, כלומר בראיון השאלות יכולות להיות מנוסחות מראש או במהלך הראיון עצמו, בהתאם לנושאים העולים בו.
אך ישנה בעיה במחקרי הראיונות, והבעיה היא שלפעמים האדם עצמו לא יודע מה הגורמים שהשפיעו על האדם עצמו לא יודע מה הגורמים שהשפיעו על התנהגותו, או שהוא יודע אותם אך לא מעוניין לומר אותם לחוקר.
הסבר של מבנה ראיון לדוגמה:

# data[].attributes.headline
סיכום תחקירי תצפית

# data[].attributes.subject
סיכום תחקירי תצפית

# data[].attributes.body
תחקירי תצפית אלו תחקירים בהם החוקר עוקב אחר פעולות יומיומיות של הנבדק (כמו בבית,בעבודה וכו..)ורושם אותן או מצלם אותן.
בתחקירי תצפית יש שלושה סוגי תחקירים:
מחקרים טבעיים-מחקרים טבעיים אלו מחקרים בהם החוקר אינו מתערב במהלך הניסוי.
מחקרי שדה-מחקרי שדה אלו מחקרים בהם החוקר כן מתערב במהלך הניסוי ובודק מה ההשפעות על הממצאים עקב התערבותו.
חקר מקרה-חקר מקרה זהו חקר העוקב רק אחרי בן אדם אחד בלבד.

לדוגמא:
לנאס"א יש לווין תצפית שנקרא SDO שעוקב ומצלם את השמש כול הזמן.הלווין מצלם את השמש ועוקב אחרי מה שמתרחש עליה ואף תפס תמונות שלה באמצע ליקוי חמה.
מחקר תצפית זה הוא מחקר טבעי מכיוון שהחוקרים אינם מתערבים בניסוי.
בניסוי התצפית הזה החוקרים הם המדענים של נאס"א,
הנבדק הוא השמש,
והמדענים עוקבים אחרי הפעולות היומיומיות של השמש בעזרת הלווין SDO.

# data[].attributes.attachment_link.title
החדשות - נאס"א מציגה: כך נראה ליקוי חמה מהחלל

# data[].attributes.attachment_link.description
כך נראה ליקוי חמה חלקי בצילום מלווין תצפית