# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Australijos Sandrauga - šešta pagal dydį (geografiškai) pasaulio šalis, užimanti Australijos žemyną ir aplinkines salas, iš kurių didžiausia Tasmanija. Pietryčiuose yra Naujoji Zelandija, šiaurėje - Indonezija, Papua Naujoji Gvinėja ir Rytų Timoras, šiaurės rytuose Saliamono salos ir Vanuatu. „Australijos" pavadinimas kilęs iš lot. terra australis incognita (nežinoma pietų žemė).

Pirmieji žmonės Australijoje pasirodė prieš 42-48 tūkst. metų. Pirmieji Australijos gyventojai buvo dabartinių Australijos aborigenų protėviai; jie persikėlė iš Pietryčių Azijos. Daugelis šių genčių buvo medžiotojai ir rinkėjai. Toreso sąsiaurio salų aborigenai, priklausantys melaneziečiams, apsigyveno Toreso sąsiaurio salose ir šiauriausiame Kvinslendo kampe; jų kultūra buvo ir išlieka skirtinga nuo Australijos aborigenų.

Iš europiečių pirmasis žemyną atrado portugalų tyrinėtojas Cristóvão de Mendonça 1522 m. Pirmieji Australijos tyrinėtojai olandai ir portugalai manė, kad šis žemynas dėl savo geografinių ir klimatinių ypatumų nėra tinkamas apgyvendinimui. Europiečių tyrinėtojai Australiją intensyviau pradėjo tirti tik XVII a. kai ją pastebėjo ir aplankė keletas ekspedicijų: olandų tyrinėtojas Willem Jansz (1606), portugalų tyrinėtojas Luis Vaez de Torres tuo metu tarnavęs Ispanijai (1607), olandų keliautojai Jan Carstensz (1623), Dirk Hartog ir Abelis Tasmanas (1642).

1770 m. Džeimsas Kukas paskelbė jo tyrinėtas rytų Australijos pakrantes Jungtinės Karalystės nuosavybe. Didžioji Britanija 1788 m. Naujajame Pietų Velse įsteigė pirmąją katorgininkų koloniją. Van Diemeno Žemės kolonija (dabartinėje Tasmanijoje) įsteigta 1803 m. Atskira Tasmanijos kolonija buvo sukurta 1825 m. Daugėjant gyventojų ir įsisavinant naujas teritorijas nuo Naujojo Pietų Velso atsiskyrė kitos kolonijos: 1851 m. Viktorija, 1859 m. Kvinslendas. 1829 m. įkurta Vakarų Australijos, o 1836 m. - Pietų Australijos kolonijos, į kurias vyko anglų kolonistai. Taip buvo sudarytos 6 kolonijos, kurios tiesiogiai buvo pavaldžios metropolijai, t. y. Didžiajai Britanijai. Kolonijoms buvo suteikiama vis daugiau teisių, kol jos tapo pilnai savivaldžios. Tarpusavyje jos ne tik neturėjo jokių ryšių, bet netgi buvo įsivedusios muitus viena kitos prekėms.

Bendri politiniai, strateginiai, kultūriniai ir ekonominiai interesai veikė vienijančiai ir 1901 m. įsikūrė Australijos Sandrauga ( Commonwealth of Australia), o buvusios kolonijos pasivadino valstijomis. Australijai kaip kolonijos priskirtos Norfolko, Pitkerno salos, Naujosios Gvinėjos Papua provincija ir Šiaurinė teritorija. Australijos Sandraugos sostinė perkelta į naujai įkurtą Kanberos miestą. Australija tapo dominija, kuri įėjo į Britanijos imperiją. Tapusi dominija Australija su Jungtine Karalyste tapo susijusi tik tiek, kad Jungtinės Karalystės monarchas skyrė generalgubernatorių ir atstovavo jos interesus užsienyje. Po Pirmojo pasaulinio karo, kuriame dalyvavo ir kariai iš Australijos, Tautų Sandrauga perdavė jai buvusios vokiečių Naujosios Gvinėjos mandatą.

1931 m. Vestminsterio statutas, kurį Australija priėmė 1942 m., nutraukė didžiąją dalį konstitucinių Australijos ir Jungtinės Karalystės ryšių. Iki XX a. aštuntojo dešimtmečio imigracija buvo ribojama, įsileidžiant tik baltuosius imigrantus.

Politinė sistema

Australija yra konstitucinė monarchija, kurią formaliai valdo Anglijos karalienė, kuriai atstovauja generalinis gubernatorius. Pagal Australijos įstatymus Didžiosios Britanijos monarchas yra kartu ir Australijos monarchas. Generalinį gubernatorių pagal Australijos ministro pirmininko pageidavimą formaliai skiria karalienė. Praktiškai karalienės vaidmuo yra tik simboliškas.

1999 m. surengtas referendumas, kuriuo siekta Australiją padaryti respublika, pralaimėjo.

Vykdomąją valdžią įgyvendina ministrų kabinetas, vadovaujamas premjerministro. Premjerministras praktiškai visada yra ir žemutiniuose parlamento rūmuose - Atstovų rūmuose - daugumą turinčios partijos vadovas. Įstatymų leidžiamąją valdžią įgyvendina dvejų rūmų parlamentas, susidedantis iš Atstovų rūmų (150 narių) ir Senato (76 nariai), kuriame visoms valstijoms atstovauja po 12 atstovų, o teritorijoms - po du atstovus, nepriklausomai nuo gyventojų skaičiaus. Abejų rūmų rinkimai vyksta kas treji metai. Dalyvavimas rinkimuose piliečiams nuo 18 m. yra privalomas, už nedalyvavimą rinkimuose skiriama bauda.

Australija yra britų Tautų Sandraugos narė.

Valstijose yra daugiau gyventojų; teritorijos yra arba labai mažos (kokios nors salos), arba labai retai apgyvendintos ( Šiaurinė teritorija), arba turi specialų statusą dėl savo ypatingos reikšmės federacijai ( Australijos sostinės teritorija, Džarvio įlankos teritorija). Valstijos turi didesnę savivaldą nei teritorijos; pastarosios traktuojamos daugiau kaip kolonijos, t. y. jos yra valdomos labiau iš centro. Dalis teritorijų yra išvis negyvenamos.

Valstijos

Vidinės teritorijos

Užjūrio teritorijos

Australijos žemynas yra į šiaurės vakarus nuo Naujosios Zelandijos ir į pietus nuo Indonezijos, Rytų Timoro ir Papua - Naujosios Gvinėjos. Australija - pats sausringiausias iš apgyvendintų kontinentų. Didžioji dalis vakarų ir centrinės Australijos yra negyvenama, ją užima dykumos ir pusdykumės - apie 40 % teritorijos užima smėlio kopos. Tik pietryčių ir pietvakarių pakraščiai turi nuosaikų klimatą ir vidutiniškai derlingas žemes. Šiaurinėje šalies dalyje yra tropinis klimatas: dalis - tropiniai miškai, dalis savaninio tipo, dalis dykuminio tipo.

Kranto linijos ilgis - 36 735 km. Palei visą šiaurės rytų pakrantę driekiasi Didysis barjerinis rifas - didžiausias pasaulio koralinis rifas.

Aukščiausias kalnas - Kosciuškos kalnas (2228 metrų).

Australijos 20 didžiausių miestų populiacijų dydžiai, 2018 m. birželio 30 d.:

1. Didysis Sidnėjus: 5 230 330, plotas: 12,367.7 km²; Naujojo Pietų Velso sostinė.

2. Didysis Melburnas: 4 963 349, plotas: 9,993 km²; Viktorijos sostinė.

3. Didysis Brisbanas: 2 462 637; plotas: 15,842 km²; Kvislendo sostinė.

4. Didysis Pertas: 2 059 484; plotas: 6,417.9 km²; Vakarų Australijos sostinė;

5. Didžioji Adelaidė: 1 345 777; plotas: 3,259.8 km²; Pietų Australijos sostinė;

6. Gold Kostas: 606 774; plotas: 1,334 km². Kvinslando valstijos miestas.

7. Kanbera: 420,960; plotas: 814.2 km²; Australijos sostinė, bei Australijos sostinės teritorijos administracinis centras.

8. Didysis Sanšain Kostas: 319,922; plotas: 2,291 km²; miestas Kvinslendo valstijoje.

9. Didysis Džilongas: 252,217; plotas: 1,252 km². Viktorijos valstijos miestas.

10. Didysis Hobartas: 232,606; plotas: 1,695.5 km². Tasmanijos sostinė.

11. Vulongongas: 216,071; plotas: 684 km²; miestas Naujajame Pietų Velse.

12. Taunsvilis: 180,820; plotas: 693,3 km²; miestas Kvinslendo valstijoje, vietinių vadinamas neoficalia Šiaurės Kvinslendo sostine.

13. Niukaslas: 164,104, plotas: 187 km²; miestas Naujajame Pietų Velse.

14. Kernsas: 152,729; plotas: 254,3 km²; miestas Kvinslendo valstijoje.

15. Didysis Darvinas: 148 564; Administracinio Darvino miesto gyventojų skaičius: 84,613; plotas: 112 km². Šiaurės Teritorijos sostinė.

16. Tuvumba: 136,861; plotas: 498.1 km². miestas Kvinslendo valstijoje.

17. Balaratas: 105,471; plotas: 343.6 km²; miestas Viktorijos valstijoje.

18. Bendigas: 99,122; plotas: 287.4 km²; miestas Viktorijos valstijoje.

19. Alburis-Vodonga (Albury-Wodonga): 93,603; Susilieję du miestai Viktorijos ir Naujojo Pietų Velso valstijų riboje.

20. Lonsestonas: 87,328; plotas: 435.4 km²; miestas Tasmanijoje.

Australijai būdinga išskirtinė augalija ir gyvūnija, nes ji viena iš pirmųjų atsiskyrė nuo Gondvanos žemyno. Jai būdingi 80 % gyvūnų ir augalų, kurių nerandama kituose žemynuose, tai: sterbliniai gyvūnai, voverė skraiduolė, strutis Emu ir kt. Augalai: eukaliptai, sumedėję paparčiai ir kt.

Didelę žalą žemynui padarė žmonių atvežti gyvūnai ir augalai: kaktusai, rupūžės, kiaulės, ožkos, stručiai ir kt.

Australijoje yra 3 pagrindinės gamtinės zonos. Nuo pusiaujo į pietus eina:

1. Drėgnieji atogražų miškai. Auga: eukaliptai (600 rūšių, užauga iki 150 m., šaknys iki 30 m.), palmės, bambukai, figos smaugikės, medinis papartis, araukarijos.

2. Savanos. Auga: aukštos žolės, eukaliptai, akacijos (500 rūšių), buteliniai medžiai, kazuarinai (užauga iki 30 m).

3. Dykumos ir pusdykumės. Sudaro didžiąją dalį Australijos. Auga įvairios žolės, pavyzdžiui, spinifeksas. Auga skrebai - eukaliptų, kazuarinų ir akacijų sąžalynai. Yra ir efemerų - trumpos vegetacijos augalų.

Australijos floroje ir faunoje labai dažni yra endemikai - rūšys, gyvuojančios tik tam tikroje teritorijoje.

Australijos ekonomika - vakarietiško tipo, mišraus pobūdžio, klestinti ekonomika. Australijos BVP, tenkantis vienam gyventojui, yra šiek tiek didesnis, nei Prancūzijos, Didžiosios Britanijos ar Vokietijos.

Didžioji dalis Australijos gyventojų kilę iš XIX ir XX amžiuje atvykusių imigrantų, iš pradžių daugiausia iš Britanijos ir Airijos, vėliau ir iš kitų šalių - Italijos, Graikijos ir kt. Per keturis dešimtmečius po Antrojo pasaulinio karo atvyko 4,1 milijonai žmonių iš 120 šalių. Pagal 1986 metų duomenis kas penktas australas gimė užsienyje. Nuo to laiko, kai Australijoje pasirodė pirmieji persikėlėliai iš Europos, imigracija vaidina didelį vaidmenį šalies vystymesi. Didelė gyventojų dalis yra kilę iš Azijos. Pagal 2001 m. surašymą aborigenai sudaro 2 proc. gyventojų.

Valstijose gyventojų daugumą sudaro anglų, škotų ir airių kilmės australai, o teritorijose daugiausia kitų tautybių gyventojų, pavyzdžiui, Šiaurės Teritorijose daug indoneziečių ir aborigenų, Kalėdų saloje - kinų, o Kokosų salose - malajų.

Dėl Australijos geografijos ir klimato ypatumų didžioji dalis Australijos gyventojų susitelkę miestuose rytinėje, pietinėje ir pietvakarių pakrantėse.

Anglų kalba yra pagrindinė, nors kai kurios išlikusios aborigenų bendruomenės išlaikė ir savo kalbą. Daugelis pirmos, o dažnai ir antros kartos imigrantų iš neanglakalbių šalių yra dvikalbiai.

Australijos kultūros šaknys yra Europoje, paskutiniu metu šalies kultūrą stipriau veikia JAV kultūra. Pirmasis teatras įkurtas 1830 m. Sidnėjuje ir vadinosi Theatre Royal - Karališkasis teatras.

Iš Australijos kilo tokios garsios muzikos grupės kaip „ AC/DC", „ INXS", „ Savage Garden", „ The Seekers", „ Men at Work", atlikėjai Nick Cave ir Kylie Minogue.

Australijos vyriausybės tinklalapiai:

Australijos profilis:

Bendros žinios apie Australiją:

Australija žemėlapiuose:

Australijos laikas ir orai:

Šis straipsnis yra tapęs savaitės straipsniu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Australijos Sandrauga - šešta pagal dydį (geografiškai) pasaulio šalis, užimanti Australijos žemyną ir aplinkines salas, iš kurių didžiausia Tasmanija. Pietryčiuose yra Naujoji Zelandija, šiaurėje - Indonezija, Papua Naujoji Gvinėja ir Rytų Timoras, šiaurės rytuose Saliamono salos ir Vanuatu. „Australijos" pavadinimas kilęs iš lot. terra australis incognita (nežinoma pietų žemė).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Europa - vienas iš pasaulio žemynų. Europos plotas − 10,4 milijono kvadratinių kilometrų, ji užima 1/15-ąją visos pasaulio sausumos teritorijos. Kartu su Azija sudaro Eurazijos žemyną. Europoje gyvena apie 717 milijonai žmonių (trečiasis pagal gyventojų skaičių žemynas). Europa taip pat dažnai vadinama „Senuoju žemynu" priešpriešinant „Naujajam žemynui" (Amerikai).

# data[].attributes.attachment_link.description
Europa - vienas iš pasaulio žemynų. Europos plotas − 10,4 milijono kvadratinių kilometrų, ji užima 1/15-ąją visos pasaulio sausumos teritorijos. Kartu su Azija sudaro Eurazijos žemyną. Europoje gyvena apie 717 milijonai žmonių (trečiasis pagal gyventojų skaičių žemynas). Europa taip pat dažnai vadinama „Senuoju žemynu" priešpriešinant „Naujajam žemynui" (Amerikai).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Azijos gamtinis žemėlapis

Tian Šanis

Ãzija, didžiausia pasaulio dalis. Paviršiaus plotas 44,4 mln. km ² (33 % Žemės sausumos paviršiaus, be Antarktidos). 3,6 mlrd. gyventojų. Su Europa sudaro Eurazijos žemyną; Azija užima 4/5 jo ploto. Beveik visa Azija yra Šiaurės pusrutulyje (išskyrus Malajų salyno dalį).

Šiaurėje Azijos krantus skalauja Arkties vandenynas, rytuose - Ramusis vandenynas, pietuose - Indijos vandenynas, pietvakariuose - Atlanto vandenyno jūros: Viduržemio jūra, Egėjo jūra, Marmuro jūra, Juodoji jūra. Aziją nuo Šiaurės Amerikos skiria Beringo sąsiauris, nuo Afrikos - Sueco kanalas, Raudonoji jūra ir Adeno įlanka, nuo Europos - Bosforo ir Dardanelų sąsiauriai.

Sutartinė riba tarp Azijos ir Europos (ilgis apie 3000 km) eina Uralo ir Kaukazo kalnų vandenskyromis, tarp jų - Uralo upe ir Kaspijos jūros viduriu; kai kuriose šalyse šia riba laikoma Uralo kalnų rytinė papėdė, Embos upė, Kaspijos jūros šiaurinis krantas, Kumos-Manyčiaus įduba (Kaukazas priskiriamas Azijai). Sutartinė riba tarp Azijos ir Australijos bei Okeanijos eina per Timoro jūrą ir Arafuros jūrą bei Dampiero sąsiaurį, tarp Malajų salyno ir Naujosios Gvinėjos.

Tolimiausi Azijos žemyninės dalies kyšuliai: šiaurėje - Čeliuskino kyšulys (77° 43′ šiaurės platumos), pietuose - Piai (1° 16′ šiaurės platumos), vakaruose - Babos kyšulys (26° 10′ rytų ilgumos), rytuose - Dežniovo kyšulys (169° 40′ vakarų ilgumos). Didžiausias plotis pagal dienovidinius 8400 km, pagal lygiagretes - 8590 kilometrų.

Kranto linijos ilgis 62 000 kilometrų. Prie Azijos šiaurinių krantų yra Karos jūra, Laptevų jūra, Rytų Sibiro jūra ir Čiukčių jūros (Arkties vandenyno dalys), prie rytinių - Beringo jūra, Ochotsko jūra, Japonijos jūra, Geltonoji jūra, Rytų Kinijos jūra, Pietų Kinijos jūra (Ramiojo vandenyno); pietryčiuose tarp Malajų salyno ir Filipinų salų - Sulu jūra, Sulawesi jūra, Molukų jūra, Seramo jūra, Bandos jūra, Floreso jūra ir Javos jūra. Prie Azijos pietinių krantų yra Andamanų jūra, Bengalijos įlanka, Arabijos jūra.

Pusiasaliai sudaro 19 % Azijos paviršiaus; didžiausi: Jamalo pusiasalis, Gydano pusiasalis, Taimyro pusiasalis, Čiukčių pusiasalis, Kamčiatkos, Korėjos pusiasalis, Indokinijos pusiasalis, Indostano pusiasalis, Arabijos pusiasalis, Mažosios Azijos pusiasalis.

Saloms tenka apie 7 % Azijos ploto; didžiausi salynai: Šiaurės Žemės, Naujojo Sibiro salos, Kurilų salos, Japonijos salos, Filipinų, Malajų salynas ( Kalimantanas, Sulawesi, Java, Sumatra), Riukiu salos; pavienės didžiausios salos: Sachalinas, Taivanas, Hainanas, Ceilonas, Kipras. Didžiausias atstumas nuo jūros 2500 kilometrų.

2271
Azijos gamta Azijos valstybės Azijos gyventojai Azijos etninė sudėtis Azijos religijos Azijos ūkis Azijos istorija Azijos geografinių tyrimų istorija

# data[].attributes.attachment_link.description
Azijos gamtinis žemėlapis Tian Šanis Ãzija, didžiausia pasaulio dalis. Paviršiaus plotas 44,4 mln. km 2 (33 % Žemės sausumos paviršiaus, be Antarktidos). 3,6 mlrd. gyventojų. Su Europa sudaro Eurazijos žemyną; Azija užima 4/5 jo ploto. Beveik visa Azija yra Šiaurės pusrutulyje (išskyrus Malajų salyno dalį).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šioje svetainėje naudojame slapukus (angl. „cookies"). Jie padeda atpažinti prisijungusius vartotojus, matuoti auditorijos dydį ir naršymo įpročius; taip mes galime keisti svetainę, kad ji būtų jums patogesnė. Plačiau apie tai: privatumo politika.

# data[].attributes.attachment_link.description
Šioje svetainėje naudojame slapukus (angl. „cookies"). Jie padeda atpažinti prisijungusius vartotojus, matuoti auditorijos dydį ir naršymo įpročius; taip mes galime keisti svetainę, kad ji būtų jums patogesnė. Plačiau apie tai: privatumo politika .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pietų Amerikos gamtinis žemėlapis

Piet Amèrika, žemynas Vakarų pusrutulyje, į pietus nuo Šiaurės Amerikos, tarp Atlanto (rytuose) ir Ramiojo (vakaruose) vandenynų. Didesnioji žemyno dalis yra Pietų pusrutulyje. Plotas 17,7 mln. km ², su salomis 18,3 mln. km ² (apie 12 % Žemės sausumos ploto). Pietų Amerika ketvirtas pagal dydį (po Eurazijos, Afrikos ir Šiaurės Amerikos) žemynas. Ilgis iš šiaurės į pietus apie 7500 km, didžiausias plotis iš vakarų į rytus apie 5150 kilometrų.

Prie Pietų Amerikos šiaurinių krantų yra Karibų jūra, pietuose - 800 km pločio Drake'o sąsiauris, skiriantis Pietų Ameriką nuo Antarktidos. Tolimiausi Pietų Amerikos žemyninės dalies kyšuliai: šiaurėje - 12° 25′ šiaurės platumos ( Gallinaso kyšulys), pietuose - 53° 54′ pietų platumos ( Frowardo kyšulys), rytuose - 34° 47′ vakarų ilgumos ( Branco kyšulys), vakaruose - 81° 21′ vakarų ilgumos ( Pariñaso kyšulys). Ugnies Žemės salyne, Horno saloje, yra piečiausias Pietų Amerikai priskiriamos sausumos taškas 55° 59′ pietų platumos ( Horno kyšulys). Riba tarp Šiaurės Amerikos ir Pietų Amerikos eina Dariéno sąsmauka tarp Karibų jūros Dariéno įlankos ir Ramiojo vandenyno Buenaventuros įlankos.

Krantai mažai vingiuoti, išskyrus fiordais išraižytą vakarinių krantų pietinę dalį. Kranto linijos ilgis apie 28 700 kilometrų. Įlankų daugiausia pietinėje dalyje, didžiausios: Dariéno įlanka, Venesuelos įlanka, Parijos įlanka (šiaurėje), Guanabaros įlanka, La Platos įlanka, Bahía Blancos, Šventojo Motiejaus, Šventojo Jurgio, Bahía Grandės (rytuose), Peño, Ancudo, Guayaquilio (vakaruose). Didžiausi pusiasaliai: Guajiros pusiasalis, Paraguanos pusiasalis, Parijos pusiasalis (šiaurėje), Brunswicko pusiasalis, Taitao pusiasalis (pietuose, vakariniame krante), Valdéso pusiasalis (pietuose, rytiniame krante). Didžiausios salos ir salynai: Ugnies Žemė, Falklando salos, Marajó sala (Atlanto vandenynas), Galapagų salos, Chiloé sala, Wellingtono sala, Santa Inésės sala, Chonoso salynas (Ramusis vandenynas).
Pietų Amerikos gamta Pietų Amerikos valstybės Pietų Amerikos gyventojai Pietų Amerikos etninė sudėtis Pietų Amerikos religijos Pietų Amerikos ūkis Pietų Amerikos istorija Pietų Amerikos geografinių tyrimų istorija

© 2021 Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras

Mūsų svetainė naudoja slapukus (angl. cookies). Šie slapukai naudojami statistikos ir rinkodaros tikslais.

Jei Jūs sutinkate, kad šiems tikslams būtų naudojami slapukai, spauskite „Sutinku" ir toliau naudokitės svetaine.

Kad veiktų užklausos forma, naudojame sistemą „Google ReCaptcha", kuri padeda atskirti jus nuo interneto robotų, kurie siunčia brukalus (angl. spam) ir panašaus tipo informaciją.

Taigi, kad šios užklausos forma užtikrintai veiktų, jūs turite pažymėti „Sutinku su našumo slapukais".

Slapukų naudojimo parinktys

Jūs galite pasirinkti, kuriuos slapukus leidžiate naudoti.
Plačiau apie slapukų ir privatumo politiką.

Funkciniai slapukai (būtini)

Šie slapukai yra būtini, kad veiktų svetainė, ir negali būti išjungti. Šie slapukai nesaugo jokių duomenų, pagal kuriuos būtų galima jus asmeniškai atpažinti, ir yra ištrinami išėjus iš svetainės.

Našumo slapukai

Šie slapukai leidžia apskaičiuoti, kaip dažnai lankomasi svetainėje, ir nustatyti duomenų srauto šaltinius - tik turėdami tokią informaciją galėsime patobulinti svetainės veikimą. Jie padeda mums atskirti, kurie puslapiai yra populiariausi, ir matyti, kaip vartotojai naudojasi svetaine. Tam mes naudojamės „Google Analytics" statistikos sistema. Surinktos informacijos neplatiname. Surinkta informacija yra visiškai anonimiška ir tiesiogiai jūsų neidentifikuoja.

Reklaminiai slapukai

Šie slapukai yra naudojami trečiųjų šalių, kad būtų galima pateikti reklamą, atitinkančią jūsų poreikius. Mes naudojame slapukus, kurie padeda rinkti informaciją apie jūsų veiksmus internete ir leidžia sužinoti, kuo jūs domitės, taigi galime pateikti tik Jus dominančią reklamą. Jeigu nesutinkate, kad jums rodytume reklamą, palikite šį langelį nepažymėtą.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pietų Amerikos gamtinis žemėlapis Piet Amèrika, žemynas Vakarų pusrutulyje, į pietus nuo Šiaurės Amerikos, tarp Atlanto (rytuose) ir Ramiojo (vakaruose) vandenynų. Didesnioji žemyno dalis yra Pietų pusrutulyje. Plotas 17,7 mln. km 2, su salomis 18,3 mln. km 2 (apie 12 % Žemės sausumos ploto). Pietų Amerika ketvirtas pagal dydį (po Eurazijos, Afrikos ir Šiaurės Amerikos) žemynas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Šiaurės Amerika - trečias pagal plotą žemynas, esantis šiaurės pusrutulyje, supamas Ramiojo, Atlanto ir Arkties vandenynų. Plotas 24 709 000 km². Žemynas šiaurėje driekiasi iki Šiaurės poliaračio, pietuose Panamos sąsmauka jungiasi su Pietų Amerika. Riba tarp Šiaurės ir Pietų Amerikos laikoma Panamos ir Kolumbijos siena, rečiau - Panamos kanalas.