# data[].attributes.headline
ЗНО Класифікація хімічних реакцій за кількістю і складом реагентів і продуктів

# data[].attributes.subject
ЗНО Класифікація хімічних реакцій за кількістю і складом реагентів і продуктів

# data[].attributes.body
12

# data[].attributes.headline
ЗНО Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.subject
ЗНО Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.body
25

# data[].attributes.headline
ЗНО Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.subject
ЗНО Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.body
5, 22

# data[].attributes.headline
ЗНО Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.subject
ЗНО Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.body
4, 6, 7, 24

# data[].attributes.headline
Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.subject
Фізичні явища. Хімічні явища та рівняння. Закон збереження маси

# data[].attributes.body
2, 3, 19, 23

# data[].attributes.headline
ЗНО Суміші речовин. Види сумішей

# data[].attributes.subject
ЗНО Суміші речовин. Види сумішей

# data[].attributes.body
11

# data[].attributes.headline
ЗНО Хімічний зв’язок. Кристалічні ґратки

# data[].attributes.subject
ЗНО Хімічний зв’язок. Кристалічні ґратки

# data[].attributes.body
59

# data[].attributes.headline
ЗНО Хімічний зв’язок. Кристалічні ґратки

# data[].attributes.subject
ЗНО Хімічний зв’язок. Кристалічні ґратки

# data[].attributes.body
9, 13, 16, 17, 18, 22, 24, 26, 28, 30, 36, 38, 40, 49, 51, 55, 60

# data[].attributes.headline
ЗНО Хімічний зв’язок. Кристалічні ґратки

# data[].attributes.subject
ЗНО Хімічний зв’язок. Кристалічні ґратки

# data[].attributes.body
1-8, 10-12, 14-15, 19-21, 23, 25, 27, 29, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 50, 52, 54, 56, 57, 58, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67

# data[].attributes.headline
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.subject
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.body
56

# data[].attributes.headline
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.subject
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.body
5, 28, 41

# data[].attributes.headline
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.subject
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.body
3

# data[].attributes.headline
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.subject
ЗНО Основні хімічні поняття. Речовина

# data[].attributes.body
2, 6, 18, 20

# data[].attributes.headline
ЗНО Нукліди. Ізотопи

# data[].attributes.subject
ЗНО Нукліди. Ізотопи

# data[].attributes.body
4, 5

# data[].attributes.headline
ЗНО Періоди й ряди хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періоди й ряди хімічних елементів

# data[].attributes.body
5, 7, 8, 9, 11, 19, 23

# data[].attributes.headline
ЗНО Періоди й ряди хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періоди й ряди хімічних елементів

# data[].attributes.body
3, 4, 10, 12, 13, 17, 20

# data[].attributes.headline
ЗНО Періоди й ряди хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періоди й ряди хімічних елементів

# data[].attributes.body
2, 6, 14, 18, 21, 22, 24

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
32, 48, 60

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
30

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
14, 20, 35, 56, 57, 59, 61, 62,

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
10, 41

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
5, 43, 64,

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
4, 6, 13, 18, 23, 27, 28, 31, 42, 46, 47, 49, 51, 53, 63, 66, 67, 68

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
2, 3, 8, 9, 12, 15, 16, 17, 19, 21, 22, 24, 25, 29, 33, 36, 37, 38, 39, 40, 44, 45, 50, 52, 54, 55, 58, 65, 69, 70

# data[].attributes.headline
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Групи й підгрупи хімічних елементів

# data[].attributes.body
7, 11

# data[].attributes.headline
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.body
10, 16

# data[].attributes.headline
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.body
3, 7, 8, 9, 11, 12, 14, 22, 23

# data[].attributes.headline
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.body
2, 4, 5, 6, 13, 15, 17, 18, 19, 20

# data[].attributes.headline
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.subject
ЗНО Періодичний закон і періодична система хімічних елементів

# data[].attributes.body
1

# data[].attributes.headline
ЗНО Валентність і ступінь окиснення

# data[].attributes.subject
ЗНО Валентність і ступінь окиснення

# data[].attributes.body
7, 35

# data[].attributes.headline
ЗНО Валентність і ступінь окиснення

# data[].attributes.subject
ЗНО Валентність і ступінь окиснення

# data[].attributes.body
4, 23, 27, 28, 29, 30, 34, 42

# data[].attributes.headline
ЗНО Радіус атома. Електронегативність

# data[].attributes.subject
ЗНО Радіус атома. Електронегативність

# data[].attributes.body
5, 14, 16, 21, 25-26, 28, 31

# data[].attributes.headline
ЗНО Радіус атома. Електронегативність

# data[].attributes.subject
ЗНО Радіус атома. Електронегативність

# data[].attributes.body
1-4, 6-13, 15, 17-20, 22-24, 27, 29-30

# data[].attributes.headline
ЗНО Зовнішній енергетичний рівень атомів

# data[].attributes.subject
ЗНО Зовнішній енергетичний рівень атомів

# data[].attributes.body
5, 9, 11, 17, 25, 34

# data[].attributes.headline
ЗНО Зовнішній енергетичний рівень атомів

# data[].attributes.subject
ЗНО Зовнішній енергетичний рівень атомів

# data[].attributes.body
4, 21, 24, 33

# data[].attributes.headline
ЗНО Зовнішній енергетичний рівень атомів

# data[].attributes.subject
ЗНО Зовнішній енергетичний рівень атомів

# data[].attributes.body
1, 2, 3, 6, 7, 8, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 35, 36, 37, 38

# data[].attributes.headline
ЗНО Електронні формули атомів, йонів

# data[].attributes.subject
ЗНО Електронні формули атомів, йонів

# data[].attributes.body
4, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 20, 21, 22, 24, 26, 27, 28, 29, 34

# data[].attributes.headline
ЗНО Електронні формули атомів, йонів

# data[].attributes.subject
ЗНО Електронні формули атомів, йонів

# data[].attributes.body
1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 13, 17, 18, 19, 23, 25, 30, 31, 32, 33, 35

# data[].attributes.headline
ЗНО Йони: катіони й аніони

# data[].attributes.subject
ЗНО Йони: катіони й аніони

# data[].attributes.body
8, 10, 11, 24

# data[].attributes.headline
ЗНО Йони: катіони й аніони

# data[].attributes.subject
ЗНО Йони: катіони й аніони

# data[].attributes.body
2, 3, 6, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 21, 26, 27, 29, 30, 32, 33, 34, 35

# data[].attributes.headline
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.subject
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.body
14

# data[].attributes.headline
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.subject
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.body
6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16,

# data[].attributes.headline
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.subject
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.body
2, 3, 4, 5, 13, 18

# data[].attributes.headline
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.subject
ЗНО Форми електронних орбіталей. s-, p-, d-, f-Елементи

# data[].attributes.body
1, 17

# data[].attributes.headline
ЗНО Електронна оболонка атома

# data[].attributes.subject
ЗНО Електронна оболонка атома

# data[].attributes.body
2, 3, 4, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 18, 19, 21, 22, 23, 30, 31,

# data[].attributes.headline
ЗНО Електронна оболонка атома

# data[].attributes.subject
ЗНО Електронна оболонка атома

# data[].attributes.body
5, 9, 12, 17, 20, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 32, 33, 34

# data[].attributes.headline
ЗНО Електронна оболонка атома

# data[].attributes.subject
ЗНО Електронна оболонка атома

# data[].attributes.body
1

# data[].attributes.headline
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.subject
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.body
15

# data[].attributes.headline
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.subject
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.body
6

# data[].attributes.headline
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.subject
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.body
4, 7

# data[].attributes.headline
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.subject
ЗНО Кількість електронів в атомі, йоні

# data[].attributes.body
3, 5, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 17, 18, 19, 20

# data[].attributes.headline
ЗНО Нукліди. Ізотопи

# data[].attributes.subject
ЗНО Нукліди. Ізотопи

# data[].attributes.body
14, 15, 21, 22, 24, 29, 31, 33, 36

# data[].attributes.headline
ЗНО Нукліди. Ізотопи

# data[].attributes.subject
ЗНО Нукліди. Ізотопи

# data[].attributes.body
1-3, 6-13, 16, 17, 23, 25-28, 32, 34, 35, 37

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
23, 42

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
22

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
21,

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
18, 20

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число 

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число 

# data[].attributes.body
17, 31, 34, 35, 36, 45

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
1, 2, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 15, 24, 25, 26, 27, 30, 40, 41, 43, 44

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
4, 16, 33, 37, 46, 47

# data[].attributes.headline
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.subject
ЗНО Протонне число

# data[].attributes.body
3, 6, 12, 13, 14, 28, 32, 38, 39

# data[].attributes.headline
Допишіть реагенти над стрілочками

# data[].attributes.subject
Допишіть реагенти над стрілочками

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Які реактиви можна використовувати для доведення наявності розчинних у воді: а) хлоридів; б) сульфатів; в) бромідів; г) йодидів; д) ортофосфатів; е) сульфідів; є) карбонатів? Складіть рівняння реакцій.

2. Які реактиви можна використати для доведення наявності розчинних у воді солей: а) Барію; б)  Кальцію; в) Алюмінію; г) Мангану(II); д) Аргентуму(І); е) Плюмбуму(II); є) Феруму(III); ж) Феруму(II); з) Купруму(II)? Складіть відповідні рівняння реакцій.

3. Експериментально доведіть склад: а) сульфатної кислоти; б)  ферум(II) хлориду; в) барій сульфіду; г) магній сульфату. Складіть рівняння реакцій.

4. У двох пробірках міститься натрій сульфат і натрій сульфіт. До обох пробірок додали розчин барій нітрату. При цьому в обох пробірках утворився білий осад. У який спосіб можна відрізнити ці два осади? Складіть відповідні рівняння реакцій.

5. У двох пробірках містяться магній сульфат та цинк сульфат. До першої пробірки додали розчин калій гідроксиду, утворився білий драглистий осад, що розчинився після подальшого додавання лугу. До другої також додали розчин лугу, але утворений осад після подальшого додавання лугу не розчинився. Визначте вміст кожної пробірки. Складіть відповідні рівняння реакцій.

6. У який спосіб можна розрізнити розчини хлоридів Феруму(III), Магнію й Барію? Складіть відповідні рівняння реакцій.

7. У який спосіб можна розрізнити між собою розчини нітратів Калію, Кальцію, Алюмінію й Феруму(II)?

# data[].attributes.headline
ПРАКТИЧНА РОБОТА № 3

# data[].attributes.subject
ПРАКТИЧНА РОБОТА № 3

# data[].attributes.body
Використовуючи надані вам реактиви, продумайте, у який спосіб можна розв’язати задачі, і проведіть відповідні досліди. У зошиті складіть план експерименту, запишіть свої спостереження, відповідні рівняння реакцій та зробіть висновки.

Задача 1. У трьох пробірках містяться розчини калій гідроксиду, сульфатної кислоти та натрій хлориду. Використовуючи мінімальне число реактивів, визначте вміст кожної пробірки.

Задача 2. У трьох пробірках містяться натрій сульфат, натрій хлорид та сульфатна кислота. Визначте за допомогою не більше ніж двох реактивів уміст кожної пробірки.

Задача 3. Із купрум(II) хлориду добудьте купрум(II) нітрат. Задача 4. Здійсніть такі хімічні перетворення: ферум(III) хлорид → ферум(III) гідроксид → ферум(III) оксид → ферум(III) нітрат → ферум(III) ортофосфат.

# data[].attributes.attachment_link.title
9 клас. Практична робота №2  Розв'язування експериментальних задач

# data[].attributes.headline
ЛАБОРАТОРНИЙ ДОСЛІД № 7

# data[].attributes.subject
ЛАБОРАТОРНИЙ ДОСЛІД № 7

# data[].attributes.body
Дослід 1. Ґрунтуючись на схемі генетичного зв’язку між класами неорганічних сполук, запропонуйте по три способи добування кальцій сульфіту і барій сульфату. Добудьте кожну сіль не менш як двома способами, використовуючи видані вам реактиви.

Дослід 2. У трьох пронумерованих пробірках містяться розчини нітратної кислоти, барій нітрату та аргентум(І) нітрату. Використовуючи мінімальне число реактивів, визначте вміст кожної пробі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Альона Прохода

# data[].attributes.attachment_link.title
Лабороторний дослід 7 "Ролзв'язування експериментальної задачі на прикладі реакції обміну". 8 клас

# data[].attributes.body
Задача 2. У трьох пронумерованих пробірках містяться розчини хлоридної кислоти, натрій хлориду та натрій сульфіту. Використовуючи мінімальне число реактивів, визначте вміст кожної пробірки.

1. Планування експерименту.
Серед трьох речовин одна — кислота, наявність якої можна довести індикатором. Отже, першою дією необхідно випробувати вміст пробірок індикатором. Наявність хлоридів можна визначити, використовуючи аргентум(I) нітрат. Але аргентум(І) сульфіт, що має утворитися за наявності натрій сульфіту, також нерозчинний, тож така проба нам не дозволить розрізнити вміст пробірок. Використовуючи таблицю розчинності, визначаємо, що існує реактив, у разі додавання якого до сульфітів осад утворюється, а до хлоридів — ні. Це барій нітрат. Отже, його можна використати для виявлення пробірки з розчином натрій сульфіту. Наявність сульфітів можна також довести додаванням сильної кислоти. Оскільки сульфітна кислота слабка, то сильні кислоти витіснятимуть її із солі. До того ж, вона нестійка й розкладатиметься з виділенням сірчистого газу, який можна виявити за характерним запахом.

2. Проведення експерименту.
Оскільки з кожною речовиною необхідно провести щонайменше дві реакції, то вміст кожної пробірки розділяємо на дві порції. Результати дослідів оформлюємо у вигляді таблиці.

3. Аналіз експерименту й формулювання висновків. Індикатор змінює забарвлення за наявності кислот, і це відбувається лише в одній пробірці. Отже, у пробірці 2 — хлоридна кислота. Осад утворюється в разі додавання барій нітрату лише до вмісту першої пробірки, отже, пробірка 1 містить натрій сульфіт. Методом виключення робимо висновок, що в пробірці 3 — натрій хлорид.

# data[].attributes.body
Задача 1. Експериментальним методом доведіть склад хлоридної кислоти.

1. Планування експерименту.
Хлоридна кислота складається з атомів Гідрогену та Хлору. Для доведення її складу необхідно провести досліди, що виявлять наявність Гідрогену та Хлору. Довести наявність Гідрогену можна кількома способами. Перший: завдяки наявності атомів Гідрогену кислоти змінюють забарвлення індикаторів. Отже, якщо індикатор змінить своє забарвлення на колір, що відповідає кислотному середовищу, то можна стверджувати про наявність Гідрогену у складі кислоти. Другий спосіб ґрунтується на можливості витиснути атоми Гідрогену з кислоти активними металами. Довести наявність саме такого кислотного залишку(Cl) можна додаванням до хлоридної кислоти розчину аргентум(I) нітрату, оскільки при цьому має утворитися білий осад аргентум(І) хлориду.

2. Проведення експерименту.
Наллємо виданий розчин хлоридної кислоти в три пробірки. Почергово додаємо необхідні реактиви та записуємо свої спостереження в зошит (лабораторний журнал). Результати експерименту зручніше оформити у вигляді таблиці.

3. Аналіз експерименту й формулювання висновків. Червоним лакмус стає в розчинах кислот, а в усіх кислотах наявний Гідроген. Наявність Гідрогену доводить також другий дослід. В указаний спосіб згоряє лише водень, а він міг утворитися під час взаємодії кислоти із цинком. Отже, у хлоридній кислоті містяться атоми Гідрогену. Білий сирнистий осад, нерозчинний у нітратній кислоті, утворюється в разі додавання аргентум(I) нітрату лише до хлоридів. Отже, розчин є розчином хлориду. Проведені експерименти доводять, що в розчиненій речовині містяться Гідроген і Хлор, тобто ця речовина — гідроген хлорид (хлоридна кислота).

# data[].attributes.headline
Алгоритм для розв*язування експериментальної задачі

# data[].attributes.subject
Алгоритм для розв*язування експериментальної задачі

# data[].attributes.body
1. Скласти план експерименту, у межах якого визначити, на яке конкретне запитання потрібно відповісти і які досліди необхідно провести для цього.

2. Виконати власне експериментальну частину.

3. Зробити висновок, чи дозволяють проведені досліди дати відповідь на поставлене питання і які результати дослідів дозволяють зробити висновок про доведення або спростування початкових припущень.

# data[].attributes.headline
ЯМР-спектроскоп

# data[].attributes.subject
ЯМР-спектроскоп

# data[].attributes.body
Сьогодні дуже поширеним експериментальним методом є метод ядерного магнітного резонансу (ЯМР-спектроскопія). Він дозволяє робити висновки щодо будови молекул і став майже незамінним у сучасній хімії.

# data[].attributes.headline
Спектрофотометр

# data[].attributes.subject
Спектрофотометр

# data[].attributes.body
Для висновків щодо властивостей речовин часто необхідно знати оптичні характеристики речовин, зокрема світло якого кольору поглинає речовина. Наприкінці XIX століття німецькі науковці Роберт Бунзен та Ґустав Кірхгоф сконструювали найпростіший спектрограф, який за оптичними характеристиками речовин дозволив визначити склад Сонця, відкрити нові речовини, зокрема інертні гази. Сучасні науковці також активно користуються таким приладом, але, звісно, суттєво переробленим. Він дозволяє розв’язувати набагато складніші задачі, але принцип його дії багато в чому нагадує спектроскоп Бунзена.

# data[].attributes.headline
Мас-спектрометр

# data[].attributes.subject
Мас-спектрометр

# data[].attributes.body
Уже 200 років хіміки користуються відносними атомними масами елементів. Для визначення атомних мас раніше необхідно було провести численні експерименти з визначення масових співвідношень реагентів. Сьогодні для цього використовують мас-спектрометри, що дозволяють визначити маси не лише окремих атомів, але й багатьох молекул і йонів.

# data[].attributes.attachment_caption
Енергодисперсійний рентгенофлуоресцентний аналізатор сірки PETRA

# data[].attributes.headline
Елементний аналізатор

# data[].attributes.subject
Елементний аналізатор

# data[].attributes.body
Ще 50 років тому для визначення вмісту атомів того чи іншого хімічного елемента в сполуці використовували різні хімічні реакції, деякі з них відбувалися протягом тривалого часу. Сучасний елементний аналізатор дозволяє визначити вміст будь-якого хімічного елемента в зразку речовини за лічені хвилини.

# data[].attributes.body
Для визначення кислотності розчинів замість індикаторів частіше використовують pH-метр.

# data[].attributes.headline
Експериментальні методи в хімії

# data[].attributes.subject
Експериментальні методи в хімії

# data[].attributes.body
Хімія — наука експериментальна. Переважна більшість знань у вигляді теорій та законів були одержані дослідним шляхом, ґрунтувалися на властивостях речовин та кількісних характеристиках, що описують їх взаємодії. Якщо теорія спочатку була висловлена за певними міркуваннями, вона вимагала експериментального доведення.

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Складіть формули таких речовин: кальцій оксид, калій оксид, фосфор(III) оксид, барій оксид, цинк оксид, сульфідна кислота, карбонатна кислота, магній гідроксид, ферум(II) гідроксид, силікатна кислота, купрум(II) гідроксид, літій гідроксид, калій гідроксид, нікол(II) сульфат, алюміній гідроксид, натрій ортофосфат, хлоридна кислота, ортофосфатна кислота.

2. Із наведених формул речовин випишіть окремо формули та назви оксидів, кислот, основ і солей: NaOH, HCl, H₂SO₄, Ca(OH)₂, HBr, Cu(OH)₂, H₃PO₄, H₂SiО₃, H₂S, NaOH, Fe(OH)₂, K₂SO₄, CaBr₂, CuCO₃, CO₂, Mg(OH)₂, AlPO₄, SO₃, HI, CuSO₄, Zn(OH)₂, Ba(NO₃)₂, FeCl₃, Na₂S, Al(NO₃)₃, Ba₃(PO₄)₂.

3. Невідомий оксид розчиняється у воді з утворенням розчину, що забарвлює лакмус у червоний колір. Який висновок можна зробити щодо характеру властивостей цього оксиду? Чи буде він взаємодіяти з хлоридною кислотою, натрій гідроксидом, натрій хлоридом, кальцій оксидом? Відповідь обґрунтуйте.

4. Проілюструйте генетичний зв’язок між класами неорганічних речовин на прикладі магнію й сірки. Складіть відповідні рівняння реакцій.

5. Складіть рівняння реакцій, за допомогою яких можна здійснити такі перетворення:
а) Mg → MgО → MgCl₂ → MgCO₃ → Mg(NO₃)₂;
б) S → SO₂ → Na₂SO₃ → BaSO₃ → SO₂;
в) Na → NaOH → Na₂SO₄ → NaCl → NaNO₃.

6. Наведіть рівняння реакцій, що ілюструють чотири різні способи добування кальцій карбонату.

7. Розташуйте запропоновані речовини за порядком, що характеризує генетичний зв’язок класів речовин, та складіть відповідні рівняння реакцій:
а) фосфор(V) оксид, калій ортофосфат, фосфор, ортофосфатна кислота;
б) барій гідроксид, барій оксид, барій карбонат, барій;
в) купрум(II) оксид, купрум(II) гідроксид, мідь, купрум(II) сульфат.

8. Як добути кальцій хлорид із кальцій нітрату, використовуючи калій карбонат і хлоридну кислоту? Складіть рівняння реакцій.

9. Визначте відсутні ланки ланцюгів перетворень, що характеризують генетичний зв’язок речовин:
а) S → ? → H₂SO₃ → CaSO₃;
б) Fe → Fe₂O₃ → ? → Fe(OH)₃.
Складіть рівняння реакцій, що характеризують ці перетворення.

10. Складіть рівняння реакцій для здійснення таких перетворень:
а) Ca → CaO → Ca(ОН)₂ → CaСl₂;
б) S → SО₂ → Н₂SО₃ → Nа₂SО₃;
в) Ba → BaО → Ba(ОН)₂ → BaSО₄;
г) С → CO₂ → CaCO₃ → CaСl₂ → Ca(ОН)₂;
д) NаОН → Nа₂CO₃ → CO₂ → MgCO₃;
е) Аl → Аl₂О₃ → Аl₂(SО₄)₃ → Аl(ОН)₃ → Аl₂О₃;
є) Fe → Fe2O3 → Fe(NO3)3 → Fe(OH)3 → Fe2O3 → Fe → FeCl2.

# data[].attributes.headline
Генетичні зв*язки

# data[].attributes.subject
Генетичні зв*язки

# data[].attributes.body
У результаті хімічних перетворень речовини одного класу перетворюються на речовини іншого: з простої речовини утворюється оксид, з оксиду — кислота, з кислоти — сіль. Інакше кажучи, вивчені вами класи сполук взаємозв’язані. Ми можемо встановити цілий ряд перетворення одних сполук на інші, тобто генетичні зв’язки між ними. Розглянемо його на прикладі металу (кальцію) і неметалу (вуглецю).
Знання генетичного зв’язку між різними класами неорганічних речовин дозволяє вибирати зручні й економічні методи синтезу речовин із доступних реагентів.

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Наведіть по одному прикладу рівнянь реакцій, що відтворюють такі способи добування солей:
а) сіль безоксигенової кислоти реакцією сполучення;
б) сіль оксигеновмісної кислоти реакцією сполучення;
в) реакція заміщення за участю кислоти;
г) реакція заміщення за участю солі;
д) реакція обміну за участю кислотного оксиду;
е) реакція обміну за участю основного оксиду;
є) реакція обміну за участю нерозчинної солі;
ж) реакція обміну за участю нерозчинного гідроксиду;
з) реакція обміну за участю розчинної солі;
и) реакція обміну за участю нерозчинної кислоти.

2. Складіть рівняння реакцій добування кислот:
а) взаємодією двох оксидів;
б) взаємодією кислоти й солі;
в) взаємодією двох простих речовин (із наступним розчиненням продукту реакції у воді).

3. Складіть рівняння реакції добування плюмбум(II) сульфіду:
а) реакцією сполучення;
б) реакцією заміщення;
в) реакцією обміну.

4. Складіть рівняння реакції добування купрум(II) сульфату:
а) реакцією сполучення;
б) реакцією заміщення;
в) реакцією обміну.

5. Білий осад розчиняється в результаті взаємодії з нітратною кислотою і натрій гідроксидом. Яка речовина могла бути в осаді? Відповідь підтвердьте рівняннями реакцій.

6. Складіть рівняння можливих реакцій:
а) H₂  +  S →;
б) H₂  +  Br₂ →;
в) K  +  Br₂ →;
г) Al  +  Cl₂ →;
д) FeS  + H₂SO₄ →;
е) CuCl₂  +  HNO₃ →;
є) MgCO₃  +  H₂SO₄ →;
ж) Na₂SiO₃  +  HBr →;
з) NaCl +  Cu(OH)₂ →;
и) Ag  +  H₂O →;
і) BaO  + H₂O →;
ї) Fe(OH)₂  +  K₂CO₃ →;
к) Cr₂(SO₄)₃  +  KOH →;
л) Ba(OH)₂ + Na₂SO₄ →;
м) SO₂  +  MgO →;
н) Al +  HCl →;
о) AgNO₃  +  Pb →;
п) ZnO  +  HNO₃ →;
р) CO₂  +  KOH →;
с) Sn(OH)₂  +  HNO₃ →;
т) Cr(NO₃)₃  +  K₂SO₄ →;
у) Pb(NO₃)₂  +  KCl →.

7. Складіть рівняння реакцій, що відповідають таким перетворенням:
а) MgO → Mg(NO₃)₂ → Mg(OH)₂;
б) Fe → FeCl₃ → Fe(OH)3 → Fe₂(SO₄)₃ → Fe → FeCl₂.

8. Дано солі: аргентум(I) нітрат, магній карбонат, ферум(II) сульфід, калій сульфіт, плюмбум(II) нітрат. Які з них взаємодіятимуть із хлоридною кислотою з утворенням: а) осаду; б) газу? Складіть рівняння реакцій.

9. Як із натрій хлориду добути натрій сульфат? Складіть рівняння реакцій.

10. Як із ферум(III) сульфату добути ферум(III) оксид? Запропонуйте два різні способи і складіть відповідні рівняння реакцій.

11. Як із ферум(III) оксиду у дві стадії одержати ферум(III) гідроксид? Складіть рівняння реакцій.

12. Складіть рівняння реакцій добування не менше ніж семи солей, використовуючи такі реактиви: ртуть, цинк, хлоридна кислота, фосфор(V) оксид, магній оксид, аргентум(І) нітрат, барій карбонат, ферум(III) гідроксид.

13. Хлор об’ємом 5,6 л (н. у.) змішали з достатньою кількістю водню й підірвали. Продукт реакції розчинили у воді масою 200 г. Обчисліть масову частку хлоридної кислоти в отриманому розчині.

14. До розчину натрій карбонату масою 200 г із масовою часткою солі 5,3  % додали надлишок хлоридної кислоти. Обчисліть об’єм газу, що виділився (н. у.).

15. Кальцій карбонат масою 0,5 кг обробили розчином нітратної кислоти. Обчисліть масу солі, що можна добути в такий спосіб.

16. Розчин масою 50 г із масовою часткою сульфатної кислоти 7,35 % змішали з розчином натрій гідроксиду. Отриманий розчин не змінює забарвлення лакмусу. Обчисліть масу солі в розчині.

# data[].attributes.headline
Практична робота №2

# data[].attributes.subject
Практична робота №2

# data[].attributes.body
Під час формулювання висновків дайте відповіді на такі запитання:
1. Які способи добування оксидів, основ та солей ви використали в практичній роботі?
2. Для реакцій обміну поясніть, яким умовам відповідають ці реакції та завдяки чому можливий перебіг реакцій.
3. Для реакцій заміщення поясніть можливість перебігу цих реакцій.

# data[].attributes.attachment_link.title
8 клас  Практична робота №2  Дослідження властивостей основних класів неорганічних сполук

# data[].attributes.headline
Добування солей

# data[].attributes.subject
Добування солей

# data[].attributes.headline
Добування основ

# data[].attributes.subject
Добування основ

# data[].attributes.headline
Добування кислот

# data[].attributes.subject
Добування кислот

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Складіть рівняння реакцій горіння вугілля, фосфору, бору, алюмінію, цинку. Назвіть продукти реакцій. У якому випадку утворюються кислотні оксиди, а в якому  — оснóвні?

2. Манган(II) карбонат розкладається під час нагрівання на манган(II) оксид і  вуглекислий газ. Складіть рівняння реакції.

3. Складіть рівняння реакції добування нітроген(V) оксиду з нітратної кислоти.

4. Запропонуйте три способи добування вуглекислого газу.

5. Під час прожарювання ферум(III) сульфату утворюються ферум(III) оксид і газ, що в результаті взаємодії з водою утворює сульфатну кислоту. Складіть рівняння реакції.

6. Які речовини утворюються під час нагрівання силікатної та карбонатної кислот? Складіть рівняння реакцій.

7. Складіть рівняння реакцій розкладання солей: плюмбум(II) карбонату, цинк нітрату, аргентум(І) сульфіту, аргентум(І) нітрату. У яких випадках утворюються термічно нестійкі оксиди?

8. Доповніть схеми реакцій, назвіть продукти реакцій:
а) CaC₂  +  … → …  + CO₂ ↑;
б) SiH₄  +  O₂ → …  + …;
в) …  +  O₂ → ZnO  +  SO₂ ↑;
г) CS₂  +  O₂ → CO₂ ↑  +  …↑;
д) … → PbO +  H₂O;
е) … → N₂O₅  +  H₂O;
є) CaSO₃ → …  + …;
ж) … → MgO +  CO₂ ↑;
з) CuSO₄ → CuO +  …;
и) … → Hg  +  NO₂↑  +  O₂↑.

9. Складіть рівняння реакцій для здійснення перетворення:
а) Mg → MgSO₄ → MgO → MgCO₃;
б) Cu → CuO → Cu(NO₃)₂ → Cu(ОН)₂.

10. Обчисліть об’єм кисню (н. у.), необхідний для добування магній оксиду масою 240 г із магнію.

11. Обчисліть масу фосфору, що необхідно спалити для добування фосфор(V) оксиду масою 7,1 г.

12. Обчисліть об’єм газу (н. у.), що утворюється під час розкладання кальцій карбонату масою 250 г.

# data[].attributes.headline
Способи добування оксидів

# data[].attributes.subject
Способи добування оксидів

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Складіть рівняння реакцій взаємодії цинк гідроксиду з калій гідроксидом у розчині та за сплавляння. Назвіть продукти реакції.

2. Складіть рівняння реакцій взаємодії алюміній гідроксиду: а) з хлоридною кислотою; б) барій гідроксидом за сплавляння; в) барій оксидом.

3. Складіть рівняння реакцій утворення калій ортоалюмінату K₃AlO₃ взаємодією: а) амфотерного гідроксиду з лугом; б) амфотерного оксиду з лугом; в) амфотерного гідроксиду з оснóвним оксидом; г) двох оксидів.

4. Кальцій оксид і алюміній оксид за зовнішнім виглядом майже однакові. Як їх можна розрізнити, використовуючи хімічні реакції?

5. Які з наведених речовин  — KOH, FeCl₃, H₂SO₄  — можуть взаємодіяти: а) з натрій гідроксидом; б) купрум(II) гідроксидом; в) цинк гідроксидом? Складіть відповідні рівняння реакцій.

6. З якими з наведених речовин взаємодіє натрій гідроксид: K₂O, MgCO₃, H₃PO₄, H₂S, FeCl₃, Fe(OH)₂, AlCl₃, Zn(OH)₂, KCl, SO₃? Складіть рівняння реакцій та назвіть продукти реакцій.

7. Складіть рівняння реакцій, що відповідають таким перетворенням:
а) Al → Al₂O₃ → AlCl₃ → Al(OH)₃ → Na₃AlO₃;
б) ZnSO₄ → Zn(OH)₂ → ZnO → K₂ZnO₂ → ZnCl₂ → Zn(OH)₂ → K₂Zn(OH)₄.

8. Обчисліть масу барій гідроксиду, що необхідний для добування барій цинкату масою 11,7 г із цинк оксиду.

9. До розчину цинк сульфату масою 483 г із масовою часткою солі 5  % додали розчин натрій гідроксиду до повного розчинення осаду. Обчисліть масу сполуки Цинку

# data[].attributes.headline
Змішаний оксид Fe3O4

# data[].attributes.subject
Змішаний оксид Fe3O4

# data[].attributes.body
FeO  — це оснóвний оксид, а Fe₂O₃  — амфотерний. Отже, вони можуть взаємодіяти один з одним за сплавляння, причому утворений продукт також складається з атомів Феруму й Оксигену  — Fe ₃ O ₄. Цю сполуку називають змішаним оксидом (або залізною окалиною), хоча вона є сіллю.

# data[].attributes.headline
Хімічні властивості амфотерних основ

# data[].attributes.subject
Хімічні властивості амфотерних основ

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Яка речовина випаде в осад, якщо змішати розчини кальцій нітрату й сульфатної кислоти? Складіть рівняння реакції. Чи можна очікувати випадання осаду, якщо замість сульфатної кислоти взяти хлоридну? сульфітну?

2. Складіть рівняння реакції добування вуглекислого газу з мармуру (кальцій карбонату) взаємодією з бромідною кислотою.

3. Як добути з барій хлориду: а) барій карбонат; б) аргентум(І) хлорид? Складіть рівняння реакцій.

4. У разі зливання яких розчинів утворяться осади: а) купрум(II) гідроксиду; б) плюмбум(II) сульфату; в) кальцій карбонату? Складіть рівняння реакцій.

5. У пробірках містяться речовини: магній оксид, калій хлорид, залізо, плюмбум(II) нітрат, купрум(II) сульфат, сульфатна кислота, ферум(II) гідроксид, сульфур(VІ) оксид. З якими з речовин взаємодіятимуть: а) хлоридна кислота; б) калій гідроксид; в) аргентум(I) нітрат; г) барій нітрат? Складіть рівняння реакцій.

6. Визначте, які з речовин взаємодіятимуть між собою: кальцій гідроксид, хлоридна кислота, сульфур(ІV) оксид, вода, купрум(II) оксид. Складіть рівняння реакцій.

7. Запишіть рівняння реакцій, які можуть відбуватися. Поясніть, чому деякі реакції не відбуваються:
а) Cu  + ZnSO₄ →;
б) CaCO₃  +  NaOH →;
в) Zn  + CuSO₄ →;
г) NaBr  + AgNO₃ →;
д) CaCO₃  +  HCl →;
е) BaSO₄  +  KNO₃ →.

8. Складіть рівняння реакцій обміну і вкажіть, із якої причини відбувається кожна з них:
а) CaO  + HNO₃ →;
б) Na₂SO₃  +  H₂SO₄ →;
в) KOH  +  HCl →;
г) Fe(OH)₃  +  HNO₃ →;
д) K₂SO₃  +  CaCl₂ →;
е) KOH  +  SO2 →;
є) Na₂S  +  CuCl₂ →;
ж) CuSO₄  +  Ba(OH)₂ →;
з) Na₂SiO₃  +  HNO₃ →;
и) Ca(OH)₂  +  K₂CO3 →.

9. З якими з наведених речовин взаємодіє купрум(II) хлорид: NaOH, H₂SO₄, AgNO₃, Fe₂O₃, CO₂, Zn, NaCl, Cu? Складіть рівняння реакцій.

10. Складіть рівняння реакцій, що відповідають таким перетворенням:
а) BaO → BaCl₂ → BaSO₄;
б) Ca → Ca(OH)₂ → CaCO₃ → CaO → CaCl₂ → CaCO₃;
в) CuO → CuSO₄ → Cu(OH)₂ → CuO → CuCl₂.

11. Безводну нітратну кислоту в лабораторії добувають дією на калійну селітру (калій нітрат) концентрованою сульфатною кислотою. Складіть рівняння реакції. Як ви вважаєте, чому ця реакція можлива?

12. Обчисліть масу осаду, що утворюється внаслідок взаємодії натрій сульфату з барій хлоридом масою 41,6  г.

13. Обчисліть об’єм вуглекислого газу (н. у.), що виділяється внаслідок взаємодії магній карбонату масою 126 г із хлоридною кислотою.

# data[].attributes.headline
ЛАБОРАТОРНИЙ ДОСЛІД № 6

# data[].attributes.subject
ЛАБОРАТОРНИЙ ДОСЛІД № 6

# data[].attributes.body
У висновку сформулюйте умови, за яких відбуваються реакції обміну між солями у водних розчинах.

# data[].attributes.headline
ЛАБОРАТОРНИЙ ДОСЛІД № 5

# data[].attributes.subject
ЛАБОРАТОРНИЙ ДОСЛІД № 5

# data[].attributes.body
У висновку сформулюйте умови взаємодії солей із лугами у водному розчині.

# data[].attributes.attachment_link.title
Взаємодія солей з лугами у водному розчині

# data[].attributes.headline
Хімічні властивості солей

# data[].attributes.subject
Хімічні властивості солей

# data[].attributes.headline
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.subject
Завдання для засвоєння матеріалу

# data[].attributes.body
1. Схарактеризуйте загальні фізичні властивості солей.

2. У чому причина високої температури плавлення солей?

3. Де в природі трапляються натрій карбонат, кальцій карбонат, кальцій сульфат?

4. Розкажіть про практичне значення солей на конкретному прикладі.

5. Чи можна відрізнити солі від інших речовин за запахом або смаком?

# data[].attributes.body
Це напівкоштовний камінь, із якого виробляють багато ювелірних предметів: шкатулки, вази, намиста тощо.

# data[].attributes.headline
Мідний купорос CuSO4 · 5H2O

# data[].attributes.subject
Мідний купорос CuSO4 · 5H2O

# data[].attributes.body
Його використовують у сільському господарстві для боротьби з хворобами рослин. Є широковживаним реактивом у лабораторній практиці.