# data[].attributes.body
Hvor mange er udviklingshæmmede i Danmark?
https://socialstyrelsen.dk/handicap/udviklingshaemning/om-udviklingshaemning/udviklingshaemning-i-tal

# data[].attributes.body
Et menneske med udviklingshæmning har en forsinket eller mangelfuld udvikling af kognitive evner. Funktionsniveauet kan typisk være påvirket af:

Kommunikative vanskeligheder.

Vanskeligheder med at forstå og tilpasse sig samfundets gældende krav, og dermed også ofte svært ved at begå sig i sociale sammenhænge.

Manglende eller nedsat evne til at forudse konsekvenser af egen eller andres handling.

Nedsat opmærksomhedskapacitet og koncentrationsbesvær.

Hukommelsesvanskeligheder og nedsat eller manglende evne til at forestille sig og planlægge fremtidens mål.

Følelsesmæssige og/eller adfærdsmæssige problemer og/eller ledsagehandicap, som fx spastisk lammelse, epilepsi, sansedefekter, medfødte misdannelser eller en adfærdsforstyrrelse eller psykisk lidelse.

# data[].attributes.headline
Beskrivelse af boregers udfordringer: Mennesker med fysisk eller/og psykisk handicap 

# data[].attributes.subject
Beskrivelse af boregers udfordringer: Mennesker med fysisk eller/og psykisk handicap 

# data[].attributes.body
Alder: 18+

Psykisk handicap : yngre i hjerne, autistiske træk, skizofreni, epilepsi

Fysisk handicap: downs, blindhed, høreproblemer, spastisk lammet, sprog

# data[].attributes.body
Bofællesskabet Solstråle

# data[].attributes.body
Vi ser vores borgere , frem for deres handicap og tilpasser deres hverdag til dem personligt.

# data[].attributes.body
Briller

Høreapparat

Rollator

Kørestol

Piktogrammer

# data[].attributes.body
Medecinhusker - hjælper borger med at huske medecin,- docecam og docesystem

# data[].attributes.body
hjælpe og støtte mennesker med nedsat funktionsevne til at være mere selvhjulpne

være med til at øge borgerens livskvalitet

øge borgerens sikkerhed og tryghed

sikre, at borgeren kan være i kontakt med omverdenen

sikre, at der er råd til velfærdsydelser

forbedre arbejdsmiljøet for personalet.

# data[].attributes.body
Kommuner skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp. Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.

Rehabiliteringsforløbet skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Kommuner skal fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet.

De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med modtageren.

Kommuner skal tilbyde modtageren af et rehabiliteringsforløb den nødvendige hjælp og støtte under forløbet med henblik på at nå de fastsatte mål. Hjælpen og støtten skal løbende tilpasses udviklingen i modtagerens funktionsevne.

# data[].attributes.headline
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.subject
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
1. Borgerens aktive deltagelse i forløbet
2. Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov
3. Helhedsorienteret tilgang ift borgerens livssituation
4. Målorienterede og tidsafgrænsede forløb
5. Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde
6. Koordinerede forløb
7. Planlægning
8. Vidensbasering og kvalitet

# data[].attributes.body
Målgruppen er de borgere, der forventes at kunne forbedre deres funktionsevne og derved blive mere selvstændige.
Visitator besøger borgeren og laver en helhedsvurdering og træffer afgørelse om, hvorvidt borgeren skal tilbydes et rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
Ved udredning laves et målmøde, hvor man aftaler på tværs af fagpersoner hvordan vi får opnået borgerens mål, i samarbejde med borgeren. Det er vigtigt i udredningen at borgeren er med da han skal have ejerskab over målet.

# data[].attributes.body
Målsætning er et centralt element i rehabilitering, da det fremmer
motivation hos borgeren og en målrettet, koordineret indsats fra fagpersoner.

# data[].attributes.headline
Målrettede indsatser og opfølgning på mål

# data[].attributes.subject
Målrettede indsatser og opfølgning på mål

# data[].attributes.body
Planen skal være tilgængelig for både borger, pårørende og fagpersoner. Målene skal passe til borgerens funktionsevne.
Det er vigtig at borget er i centrum  og selv har valgt sit mål, da det giver motivation og mere selvstændighed som følge.

# data[].attributes.body
Der bliver vurderet hvor mange fagpersoner der stadig er brug for og om der er brug for hjemmehjælp. Dette bliver vurderet ud fra borgerens afsluttende livskvalitet og funktionsevner.

# data[].attributes.body
Det er evne til at kunne klare nye situationer og det man udsættes for.
Man mestrer godt, når man har oplevelse af sammenhæng som består af tre punkter:
- Begribelighed, "forstå hvorfor"
- Håndterbarhed, kan man klare situationen? Om der er balance mellem krav og ressourcer.
- Meningsfuldhed.

# data[].attributes.body
Specifikt - En bestemt ting som borgerne kan.

Målbart - Målet er opnået når borger kan udfører det mens han er tryg.

Attraktivt - Det er attraktivt da det vil give borgeren livskvalitet tilbage, så han igen kan begynde at træne igen.

Realistisk -Noget de ser fem til at kunne udfører eller opleve selv - motivation.

Tidsbestemt - Der er sat tidshorisont på 12 uger

# data[].attributes.body
Det fysiske miljø
Plads evt. problemmer med borgere?
Er der mulighed for at snakke sammen med kollegaer?
Psykiske miljø

En opgave af gangen

Psykologisk ilt

BEHOVET FOR AT BLIVE SET SOM DEN DU ER - at blive hørt, set og forstået

BEHOVET FOR FÆLLESSKAB

Vi arbejder sammen om et mål og støtter hinanden. giver plads til de 3 p'er.

BEHOVET FOR MENING .

Hvad er meningen med vores nuværende opgave.

MESTRINGENS ILT - opgaver vi kan fuldføre,- succeshistorier

VI HAR EN OPGAVE - VI SKAL GIVE ILT - OG VI SKAL VÆRE VILLIGE TIL AT MODTAGE ILT

# data[].attributes.body
Litteratur liste - Google Docs

# data[].attributes.body
Bofællesskab; 14 beboere, 7 på hver sal

Et køkken

Plads til madlavning.

Køleskab

Et stort normalt køkken

Et samtalebord

Magnettavle med sedler over hvem de skal have til deres hjemmedag, hvad de skal have til aftensmad, den kommende uge. Hvilke huslige pligter de har, hvilken dag og tid på dagen.

Ekstra rum ved siden af køkkenet. Til personale køleskab, ekstra køleskab til beboernes mad, fryser, vaskemaskine og tørretumbler til viskestykker og karklude. Kun personale der har nøgle til det rum

Indgang
Stor tavle med hvem der kommer på arbejde hele ugen. Magneter med billede af personale.
- Brandslange

Mødekontor til når sagsbehandlere og folk fra kommunen kommer
- Aflåst når personalet ikke er der

Indgang til personale:
- knagerækker
- printer
- Skabe til personalets tasker osv.
Reol med kreative ting fx. papir, farveblyanter, sakse osv.
- Aflåst når personalet ikke er der

Personalekontor:
- Computere til at dokumentere
- Jalousiskab med beboerens journaler.
- Aflåst nøgleskab med ekstra nøgler til beboernes lejligheder osv.
- Kalender over fødselsdage, hvis en beboer til til tandlæge osv.
- Personaletoiletter
- Aflåst når personalet ikke er på kontoret.
- Frugtskål

Fællesrum stue

Musikanlæg

Fjernsyn

Sofaer og lænestole

Puder og tæpper

Batteridrevne lys

Wii ell. playstation (X-box)

Reoler med brætspil

Billeder af brugerne/borgerne ude på aktiviteter.

Blomster

Frugtskål

Spisestue i forlængelse med stue.
- stort bord med plads til 10 mennesker.

Værelser

Soveværelse, badeværelse og stue evt. køkken.

Seng,  sofa og bord, andre ting fra deres tidligere hjem.

Interesse baseriet hjørne.

Udenfor:
- Havebord med stole
- Skur til deres cykler, personel cykler, handicap scooter, vandslange, have redskaber osv.
- Lille plantekasse
- Lille overdækket terrasse med bord og stole til dem der ryger
- evt et frugttræ
- Hjørne til renovation
- Indkørsel til personalets biler og cykler

# data[].attributes.body
Hvordan de har det og hvor vi skal dække ind. Hvis de ikke har det store netværk skal vi dække ind, vi skal sørge for bedst mulig livskvalitet. Dette gør vi gennem det rehabiliterende forløb.

# data[].attributes.body
Bruges til at estimerer brugerens funktionsevnetilsstand.
Rød: ting de ikke kan, hvor vi skal udfører det for dem.
Gul: ting vi skal guide dem til.
Grøn: ting de kan selv.

# data[].attributes.body
Vores bruger ligger på funktionsevnetilstand 2/3 og har moderate til svære begrænsninger.

# data[].attributes.body
Martemeo
Rehabiliteringsforløb

# data[].attributes.body
Dette bosted er tilegnet voksne 18+, med en bredvifte af handicap. Bostedet kan bruges til alle aldersgripper, men via. tilpasning. Derudover kan opholdsstedet også tilpasses til børn, ved at gøre det muligt for forældre at bo der og evt. ændringer i rumfordeling f.eks. et legerum eller udendørs areal med legemuligheder som f.eks. sandkasse, legehus, gynger mm.

Stedet kan sagtens også bruges som et opholdssted for børn og unge, ved at tilknytte skolesamarbejder frem for arbejdsrelaterede samarbejde.

# data[].attributes.body
7:00 - 7:30 personalet møder ind 8:00 Personalet gennemgår dagen, hvem har hjemmedag, hvem er på arbejde, er der nogen der skal til lægen/tandlægen osv.
9:00 De sidste tager afsted på arbejde
9:15 Hjemmedagen begynder
12:00-12:30 De første begynder at komme hjem fra arbejde.
13:00-14:00 Hjemmedagen slutter
15:00 Der kommer nyt personale, og det andet personale tager hjem.
15:00 De sidste kommer hjem fra arbejde
15:30-16:00 Der bliver kigget på madpakke til næste dag.
16:15 dem der skal i bad bliver husket på det.
16:30 Maden bliver sat i ovnen.
17:30 - 18:15 Der bliver spist og ryddet op i køkkenet, gået ned med skraldespand osv.
18:30- 19:00 Opmærksomheds samtale med udvalgte beboere.
20:00 går vikarer og studerende hjem
21:00 går det faste personale hjem

# data[].attributes.body
Piktogrammerne, hænger forskellige steder på bostedet. Dette hjælper beboerne med at kunne få en visuel ide om hvordan de gør ting og hvad de skal i løbet af en dag, og hvem der er der på hvilket tidspunkt af dagen.

# data[].attributes.body
Ift. piktogrammerne er de også gode i forbindelse med børn af alle typer, både i normale institutioner, men også en intuition for psykisk handicappede børn. Eller endda hjemme hos dem.

# data[].attributes.body
At skabe en institution - Google Docs

# data[].attributes.body
Fysiologiske behov

Behov for mad, drikke, ilt, søvn og hvile. - Hvis ikke opfyldt, vil der kun være fokus på dette.

Sikkerhedsbehov

Behov for tryghed og sikkerhed. Centralt fokus: behov for orden, stabilitet og sikkerhed i sens hverdag. - sikre mod fysiske og sundhedsmæssige trusler, mod krig og overgreb og mod socialt kaos.- dette behov bliver dækket i barndommen (vender sjældent tilbage som voksen).

Sociale behov
Accept af den du er. Som barn bliver det opfyldt gennem samhørighed med forældrene. Senere bliver det opfyldt gennem kontakt med jævnaldrende, kollegaer og kæresteforhold.
Bygger sammenspillet mellem barn og forældre på kærlighed og betænksomhed, vil det præge barnets videre udvikling og dets evner som voksen at indgå i nære relationer med andre. Hvis behovet tilfredsstilles gennem forældre, vil behovet for at modtage kærlighed være mindre end behovet for at give kærlighed, hvis behovet ikke er mødt i barndommen, vil det være omvendt. - her vil der opstå usikkerhed ift. at være elsket af andre.

Behov for selvrespekt

Behov for selvværd og selvrespekt. Behov for at respektere og blive respekteret. Behov for status i andres øjne. For vi ikke opfyldt dette behov, vil vi opleve en følelse af mindreværd og utilstrækkelighed. Hvis  behovet ikke er dækket som barn, vil det formodentligt ikke blive dækket som voksen. Det sætter jagt på berømmelse i gang, men selv når man oplever succes, kan det være at man ikke er tilfreds med sig selv.

Behov for selvaktualisering

Behov for udvikling af talenter (kræver at de andre behov er dækket). Nysgerrighed og kreativitet i centrum. Behov for at realisere ens iboende evner og talenter. Målet er ikke at få noget man mangler, men udvikle noget der allerede er der. Målet er at blive et helt menneske, men også at få tilfredsstillelsen i at arbejde frem mod et mål.

Ifølge Maslow så kan man se opfyldelsen af behovene som værende en udvikling fra barn til voksen. Når man har fået opfyldt alle behov, kan man undvære de lavere behov (dette skyldes typisk fokus på noget man vil gennemføre(typisk pga. karriere)).

Fysiologiske behov

Behov for mad, drikke, ilt, søvn og hvile. - Hvis ikke opfyldt, vil der kun være fokus på dette.

Sikkerhedsbehov

Behov for tryghed og sikkerhed. Centralt fokus: behov for orden, stabilitet og sikkerhed i sens hverdag. - sikre mod fysiske og sundhedsmæssige trusler, mod krig og overgreb og mod socialt kaos.- dette behov bliver dækket i barndommen (vender sjældent tilbage som voksen).

Sociale behov
Accept af den du er. Som barn bliver det opfyldt gennem samhørighed med forældrene. Senere bliver det opfyldt gennem kontakt med jævnaldrende, kollegaer og kæresteforhold.
Bygger sammenspillet mellem barn og forældre på kærlighed og betænksomhed, vil det præge barnets videre udvikling og dets evner som voksen at indgå i nære relationer med andre. Hvis behovet tilfredsstilles gennem forældre, vil behovet for at modtage kærlighed være mindre end behovet for at give kærlighed, hvis behovet ikke er mødt i barndommen, vil det være omvendt. - her vil der opstå usikkerhed ift. at være elsket af andre.

Behov for selvrespekt

Behov for selvværd og selvrespekt. Behov for at respektere og blive respekteret. Behov for status i andres øjne. For vi ikke opfyldt dette behov, vil vi opleve en følelse af mindreværd og utilstrækkelighed. Hvis  behovet ikke er dækket som barn, vil det formodentligt ikke blive dækket som voksen. Det sætter jagt på berømmelse i gang, men selv når man oplever succes, kan det være at man ikke er tilfreds med sig selv.

Behov for selvaktualisering

Behov for udvikling af talenter (kræver at de andre behov er dækket). Nysgerrighed og kreativitet i centrum. Behov for at realisere ens iboende evner og talenter. Målet er ikke at få noget man mangler, men udvikle noget der allerede er der. Målet er at blive et helt menneske, men også at få tilfredsstillelsen i at arbejde frem mod et mål.

Ifølge Maslow så kan man se opfyldelsen af behovene som værende en udvikling fra barn til voksen. Når man har fået opfyldt alle behov, kan man undvære de lavere behov (dette skyldes typisk fokus på noget man vil gennemføre(typisk pga. karriere)).

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/16N62OGdE_Dd9JxTQvxBFtISx0piBjRoA/view?usp=sharing

# data[].attributes.body
Serviceloven § 107

1. § 107Kommunalbestyrelsen kan tilbyde midlertidigt ophold i boformer til personer, som på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer har behov for det.

2. Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde midlertidigt ophold

1. 1)til personer med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har behov for omfattende hjælp til almindelige, daglige funktioner eller for pleje, eller som i en periode har behov for særlig behandlingsmæssig støtte, og

2. 2)til personer med nedsat psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer, der har behov for pleje eller behandling, og som på grund af disse vanskeligheder ikke kan klare sig uden støtte.

# data[].attributes.body
I medfør af § 111, stk. 2, i lov om social service, jf. lovbekendtgørelse nr. 810 af 19. juli 2012, fastsættes:

Kapitel 1

Anvendelsesområde m.v.

§ 1. Bekendtgørelsen gælder for:

1) Beboere i længerevarende botilbud efter servicelovens § 108.

2) Beboere i plejehjem og beskyttede boliger efter servicelovens § 192 og beboere i plejehjem og beskyttede boliger, som drives efter § 1, stk. 2, i bekendtgørelse nr. 1385 af 12. december 2006 om plejehjem og beskyttede boliger.

Stk. 2. Bekendtgørelsen vedrører kun den del af botilbuddet, som udgøres af boliger.

Stk. 3. For beboere, hvis ophold i botilbud efter servicelovens § 108 skyldes en dom, kendelse, vilkår for tiltalefrafald eller prøveløsladelse, gælder reglerne med de begrænsninger, der måtte følge af vilkårene for anbringelsen i botilbuddet.

§ 2. I de tilfælde, hvor beboerens ret efter denne bekendtgørelse forudsætter botilbuddets medvirken, påhviler det kommunalbestyrelsen at sikre, at botilbuddet foretager det nødvendige.

§ 3. Har beboeren i forhold til kommunalbestyrelsen opnået større rettigheder vedrørende boligen end efter denne bekendtgørelse, bevarer beboeren disse rettigheder i forhold til kommunalbestyrelsen.

Kapitel 2

Dokumenter m.v.

Boligdokument

§ 4. Ved anvisning af boligen skal beboeren have udleveret et boligdokument af kommunalbestyrelsen. Et eksempel på et boligdokument er indeholdt i bilag 1.

Stk. 2. Boligdokumentet skal indeholde oplysninger om beboerens rettigheder vedrørende boligen efter denne bekendtgørelse. Det skal endvidere indeholde oplysninger om boligbetalingen, boligens fysiske beliggenhed, faciliteter og areal, herunder boligareal, der deles med andre.

Indflytningsrapport

§ 5. Ved indflytningen skal kommunalbestyrelsen sikre, at der udarbejdes en indflytningsrapport, som beskriver boligens faktiske stand. Udarbejdelsen af rapporten skal ske under medvirken af beboeren. Kopi af rapporten skal udleveres til beboeren. Kommunen fastsætter tidspunktet for synet.

Kapitel 3

Boligbetaling m.v.

Oplysninger om boligbetalingen

§ 6. Oplysning i boligdokumentet om boligbetalingens størrelse, jf. bekendtgørelse nr. 1385 af 12. december 2006 om plejehjem og beskyttede boliger og bekendtgørelse nr. 1387 af 12. december 2006 om betaling for botilbud m.v. efter servicelovens kapitel 20 samt om flytteret i forbindelse med botilbud efter § 108, skal være specificeret på udgiftsarter. Beboerens andel heraf skal være oplyst.

Stk. 2. Udgifter til vand er en del af boligbetalingen.

Stk. 3. Hvis beboerens samlede boligbetaling er nedsat efter reglerne i bekendtgørelserne, der er nævnt i stk. 1, skal dette tillige fremgå af boligdokumentet.

§ 7. Den kendte eller anslåede størrelse af beboerens udgifter til varme og el skal være oplyst i boligdokumentet. Det skal endvidere fremgå, på hvilket grundlag udgifterne er fordelt mellem beboerne.

§ 8. Den kendte eller anslåede størrelse af beboerens betaling til fællesantenneanlæg til radio- og fjernsynsmodtagelse eller programforsyning udefra skal være oplyst i boligdokumentet. Det samme gælder for beboerens betaling for adgang til elektroniske kommunikationstjenester.

Stk. 2. I boliger, hvor beboeren har individuelt valg af programudbud eller elektroniske kommunikationstjenester, skal den enkelte beboer, ud over installationen, kun betale for de programmer eller de elektroniske kommunikationstjenester, beboeren har adgang til. Ønsker beboeren ikke at modtage programforsyning udefra eller elektroniske kommunikationstjenester, skal beboeren kun betale for installationen.

Forhøjelse af boligbetalingen

§ 9. Ved forhøjelse af boligbetalingen på grundlag af de budgetterede driftsudgifter til bygningerne har beboeren krav på 2 måneders varsel.

Stk. 2. Krav om forhøjelse af boligbetalingen skal varsles skriftligt over for den enkelte beboer og skal indeholde oplysning om forhøjelsens beregning, grunden til forhøjelsen og forhøjelsens størrelse angivet i kr. pr. måned.

Stk. 3. Forhøjelse af boligbetalingen, varslet inden beboerens indflytning med ikrafttræden efter beboerens indflytning, skal oplyses i boligdokumentet.

Betaling for boligen

§ 10. Kommunalbestyrelsen skal i boligdokumentet angive et betalingssted her i landet. Er der ikke anvist et betalingssted, skal beboeren betale til kommunen. Der kan til enhver tid ske betaling med frigørende virkning til et pengeinstitut.

§ 11. Betaling for boligen skal ske månedsvis forud. Forfalder boligbetalingen til betaling på en helligdag, en lørdag eller grundlovsdag, udskydes forfaldsdagen til den efterfølgende hverdag. Betaling anses for rettidig, når den sker senest den 3. hverdag efter forfaldsdagen. Er denne hverdag en lørdag eller grundlovsdag, er betaling den følgende hverdag rettidig.

Kapitel 4

Beboerens ret til at foretage installationer i og forbedringer af boligen

Beboerens installationsret

§ 12. Beboeren har ret til at foretage sædvanlige installationer i boligen, medmindre kommunalbestyrelsen kan godtgøre, at boligens el- og afløbskapacitet ikke er tilstrækkelig til installationen, eller installationen vil modvirke de særlige formål, som boligen er indrettet til at skulle opfylde. Beboeren skal give meddelelse til kommunalbestyrelsen, inden beboeren foretager installationen.

§ 13. Beboeren har ret til at anbringe radio- og fjernsynsantenne på bygningen efter kommunalbestyrelsens anvisning til modtagelse af radio- og tv-programmer, jf. dog stk. 3. Beboeren har tilsvarende ret til at lade etablere kabelforbindelse til fremføring af radio- og tv-programmer eller adgang til elektroniske kommunikationstjenester i boligen, hvis der er mulighed for tilslutning til kabel-tv eller lignende fælles net i området.

Stk. 2. Ønsker flere beboere at etablere samme programforsyning eller forsyning med adgang til elektroniske kommunikationstjenester, kan disse beslutte, at opsætning af antenne eller forsyning med adgang til elektroniske kommunikationstjenester skal ske i form af et fællesanlæg.

Stk. 3. Beboerens ret efter stk. 1 gælder ikke, hvis kommunalbestyrelsen godtgør, at anbringelsen vil være til ulempe for boligerne eller disses beboere. Retten gælder endvidere ikke, hvis beboeren kan få adgang til et ønsket program enten gennem den fælles tv-forsyning, som leveres til boligerne, eller gennem et fællesantenneanlæg, som beboerne selv har etableret.

Beboerens råderet

§ 14. Udfører beboeren forbedringer af boligen, har beboeren ret til ved fraflytning at få økonomisk godtgørelse for de afholdte dokumenterede udgifter efter reglerne i § 16. Retten omfatter ikke hårde hvidevarer. Beboeren har ret til uden godtgørelse at flytte og fjerne ikke bærende skillevægge og at opsætte skillevægge i sædvanligt omfang. For skillevægsarbejder, der er gennemført i forbindelse med forbedringsarbejder, kan dog ydes økonomisk godtgørelse.

Stk. 2. Forbedringerne skal være rimelige og hensigtsmæssige. Forbedringerne må ikke modvirke de særlige formål, som boligen er indrettet til at skulle opfylde. Der skal endvidere være tale om forbedringer, som generelt udgør en forbedring, og ikke om forbedringer, som alene udgør en forbedring for den konkrete beboer.

Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan nægte beboeren at udføre forbedringer, når særlige vægtige grunde taler herfor, herunder når der er tale om uhensigtsmæssige arbejder, f.eks. særlig luksusprægede eller særlig energiforbrugende arbejder.

Stk. 4. Ved beboerens fraflytning udbetaler kommunen godtgørelse til beboere, som efter meddelelse til kommunalbestyrelsen har udført forbedringer af boligen. Kommunalbestyrelsen kan foretage modregning i godtgørelsen for beboerens forpligtelser over for kommunen.

Stk. 5. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at den nye beboer, der flytter ind i en bolig, hvor en tidligere beboer har gennemført forbedringer, skal betale kommunens udgifter til godtgørelse.

§ 15. Inden beboeren iværksætter forbedringer efter § 14, stk. 1, skal beboeren anmelde de pågældende arbejder til kommunalbestyrelsen, som påser, at beboeren har ret til at udføre forbedringerne. Nødvendig byggesagsbehandling forestås af kommunalbestyrelsen og betales af beboeren.

Stk. 2. Er et skriftligt begrundet afslag på en anmeldelse ikke meddelt beboeren inden 8 uger efter kommunalbestyrelsens modtagelse af anmeldelsen, kan beboeren påbegynde arbejdet. Ved beregningen af fristen ses bort fra juli måned.

§ 16. Beregningen af godtgørelsen sker efter reglerne i § 88, stk. 4 og 5, samt §§ 89 og 90 i bekendtgørelse nr. 42 af 23. januar 2008 om drift af almene boliger m.v.

Stk. 2. Godtgørelsen skal påtegnes boligdokumentet. Kommunalbestyrelsen skal besigtige forbedringerne.

§ 17. Beboerens ret efter §§ 14-16 gælder ikke i de tilfælde, hvor kommunalbestyrelsen kan godtgøre, at retten strider mod en aftale mellem kommunalbestyrelsen og udlejeren af ejendommen, hvori botilbuddet er etableret, eller mod en aftale mellem leverandøren af botilbuddet og udlejeren af ejendommen, hvori botilbuddet er etableret.

Stk. 2. Det påhviler kommunalbestyrelsen at sikre, at fremtidige aftaler mellem kommunalbestyrelsen og udlejeren af ejendommen, hvori botilbuddet er etableret, og fremtidige aftaler mellem leverandøren af botilbuddet og udlejeren af ejendommen, hvori botilbuddet er etableret, ikke strider mod beboerens rettigheder efter §§ 14-16.

Stk. 3. Det påhviler kommunalbestyrelsen at foranledige, at aftalevilkår, som strider mod beboerens rettigheder efter §§ 14-16 genforhandles, således at beboerens rettigheder kan opfyldes.

Kapitel 5

Botilbuddets eller ejerens adgang til boligen

§ 18. Kommunen, botilbuddet eller ejeren har ret til at få eller skaffe sig adgang til boligen, når forholdene vedrørende boligen kræver det.

§ 19. Hvis der skal iværksættes arbejder i boligen, og udførelsen ikke er til væsentlig ulempe for beboeren, skal kommunalbestyrelsen meddele beboeren dette med 6 ugers varsel.

Stk. 2. Inden iværksættelse af andre arbejder har beboeren krav på 3 måneders varsel.

Stk. 3. Botilbuddet eller ejeren kan dog altid uden varsel foretage uopsættelige reparationer.

Kapitel 6

Beboerens fraflytning

Opsigelsesvarsel i tilfælde af reorganisering eller nedlæggelse af botilbuddet

§ 20. Har kommunalbestyrelsen besluttet, at et botilbud skal reorganiseres eller nedlægges, og indebærer det, at beboeren må flytte, har beboeren krav på et opsigelsesvarsel på 3 måneder.

Stk. 2. Opsigelse af boligen skal ske skriftligt og til den første hverdag i en måned, der ikke er dagen før en helligdag.

Stk. 3. Har kommunalbestyrelsen opsagt boligen i henhold til stk. 1, har beboeren ret til at få en anden bolig stillet til rådighed, svarende til den bolig som beboeren er berettiget til i henhold til kommunalbestyrelsens afgørelse.

Fraflytningsrapport

§ 21. Skal boligen fraflyttes, og påtænker kommunalbestyrelsen at rejse krav om erstatning for skader, som beboeren har påført boligen, skal kommunalbestyrelsen sørge for, at der udarbejdes en fraflytningsrapport efter syn af boligen. Beboeren skal indkaldes til synet. Kommunen fastsætter tidspunktet for synet.

Stk. 2. Underretter kommunalbestyrelsen ikke senest 2 uger efter synet beboeren skriftligt om omfanget af de ødelæggelser, der er nævnt i stk. 1, det anslåede erstatningskrav og beboerens andel heraf, bortfalder kommunalbestyrelsens krav mod beboeren.

Kapitel 7

Klageadgang

§ 22. Uenighed mellem kommunalbestyrelsen og beboeren om beboerens rettigheder i henhold til denne bekendtgørelse kan indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Dog skal uenighed om kommunalbestyrelsens erstatningskrav mod beboeren efter fraflytning indbringes for domstolene.

Kapitel 8

Ikrafttrædelses- og overgangbestemmelser

§ 23. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. juli 2013.

Stk. 2. Bekendtgørelsen finder anvendelse, uanset om indflytningen i de omfattede boformer er sket før bekendtgørelsens ikrafttræden, jf. dog stk. 3 og 4.

Stk. 3. Opsigelse før den 1. juni 2009 med virkning den 1. juni 2009 eller senere er ikke omfattet af reglerne i § 20.

Stk. 4. Bekendtgørelse nr. 397 af 25. maj 2009 om lejerrettigheder til beboere i visse botilbud efter serviceloven ophæves.