# data[].attributes.body
BR:  2 børn, en dreng og en pige sammen med deres bedstemor. Kigger på plastikdyr og figurer. Drengen tager en pony ned fra hylden, viser den til bm
og siger at den er sød. Bm tager en farlig figur og viser til drengen.
Bm er med til at opretholde det traditionelle kønsrollemønster. Kønsblind. Normer. Drengen er måske vokset op med kønsligestilling. Både i hjemme og i institutionen.

Knallertmanden:
Mand kører langsomt på knallert på gågaden blandt de gående. Han bryder loven og  normerne, men prøver at passe ind ved at genere så lidt muligt. Der var ingen der reagerede. Men hvis omgivelserne havde reageret...
Stimuli/respons.
Adfærdspsykologi.
Han er ontologisk sikker.
Hviler i sig selv!!!
Han er ikke bange for at leve.

Ved hæveautomat. Et par står og hæver kontanter. Tæt bagved står en mand. Da de har hævet pengene kan man se, at manden er deres voksne handicappede søn. De går alle tre videre sammen.
Diskretionslinie, normer, socialisering,

# data[].attributes.body
1. Hvordan forstår du begrebet socialisering?

A. Ensrettethed, Betale husleje, passe sit job, passe sin skole. At vi skal ensrettes på en måde
Normer. Værdier. Induktiv ræsonnement - noget man mener, fordi man selv har oplevet det. Ens egne indre film

B. Mellem-menneskelig kontakt, hvordan vi arbejder med det. Det sker automatisk.

1. Hvordan forstår du begrebet køn?

A. En kvinde er en kvinde og en mand er en mand.
I Danmark har vi mere respekt for homoseksuelle end de har i udlandet. Måske fordi flere kendte er sprunget ud af skabet.

B. Det er, hvad vi gør det til.
Der er hanner og hunner. Det er biologi og forskellen i kromosomer. Hvad  vedtager vi ? Det er nok et resultat af socialisering.

# data[].attributes.body
Indledning
Vi har denne fiktive institution, hvor vi har sat fagudtryk ind i de forskellige rum. Vi har taget udgangspunkt i udviklingspsykologien og plottet dem ind, hvor vi synes det giver bedst mening.

Krybberum og Rød Stue:
(Daniel Stern)
Vi ved, at barnet har brug for at danne en masse positive skemaer, såkaldte RIG´er generaliserede samspilserfaringer. Disse danner grundlag for, hvad barnet kan forvente i lignende situationer. Flest positive RIG´er danner stabilitet. Rutiner, faste rammer i fx spise og sovesituationen.
Stern: Dannelse af selv´et, turtagning, ansigtsduetter, fælles 3.,  affektiv afstemning, socialt kommunikerende, han er optimist - det kan ændres gennem livet!

Stillerum og Rød stue:
(Adfærdspsykologi)
Et barn er gået amok på legepladsen. Indenfor adfærdspsykologien er det altid omgivelsernes skyld. Derfor vil vi ændre dem. Vi laver et skift og tager barnet med ind i stillerummet. Adfærden ændres med stimuli. Man kan sige, at vi slukker for den uønskede adfærd. Bevarer roen, respekten overfor barnet.

En spisesituation på Rød Stue: (Skinner)
Rugbrødsmadderne står på fade og børnene får et nyt stykke mad på tallerkenen, når det er spist op. Hvis nogle børn sidder og råber på mere mad adfærdsregulerer vi ved at ignorere uønsket adfærd. De børn, der sidder stille, får mad først. Via denne stimuli får vi den ønskede respons.
Operant betingning. Skinners rotter. Belønne en adfærd.

Garderoben. Erikson´s 8 faser. Identitetsdannelse
De relevante faser her er:
Selvstændighed/skam 1,5 - 3 år. Her kan børnene øve sig i at tage sko og tøj på
Initiativ/skyld 3 - 6 år: Her kan børnene øve sig i at vælge tøj efter vejret.

Legeplads. Bowlby Tilknytning.
Barnet løber ud på legepladsen og sikrer sig, at der er en omsorgsperson.SIKKER BASE. Evnen og behovet for tilknytning er noget medfødt. Kropssproget og ansigtet er vigtigt at aflæse. Hvis den sikre base er der, opfyldes behovet om (1.)sikker tilknytning.

Seperationsangst, udforskningsadfærd.

Typer af adfærd:
(2.)Ængstelig og afvisende tilknytning: ingen tillid, forventer afvisning, mangler tryg base
(3).Det ængstlig-ambivalente tilknytningsmønster: kun delvis tillid og let seperationsangst
(1.Sikker tilknytning): Tillid, sikker base

Værksted:
Case/Video ISTERNINGER
Præoperationel periode 2-6 år
KONKRET operationel tænkning fører til ABSTRAKT operationel tænkning
Vi viser helt konkret børnene, hvordan vand fryses til is. Kold - varm!
ASSIMILATION - noget man kender til. Man lægger til en viden man har i forvejen.
Det at isterningen smelter i hånden er AKKOMMODATION

Rød Stue: (Kognitiv psykologi er behandling af de mentale processer, tanker, opfattelse, hukommelse og læring, sprogbrug, kreativitet og intelligens. Ideen er at hvis tanker kan ændres, kan adfærd ændres.Piaget er kognitiv psykolog!!!!!!!
Dialogisk læsning på stuen
Ydre påvirkning sætter gang i indre proces, der skaber læring
Børnene er aktivt deltagende - får lov til at byde ind

Afrunding del 1:
Identitet: Bevidstheden om, hvem man er, både som individ og som en del af det sociale fællesskab fx børnehaven. Det er en kompleks proces, der påvirkes af mange faktorer
TILKNYTNING - OMGIVELSER/MILJØ - SPROG
Man har en JEG-identitet og en SOCIAL identitet
Identiteten dannes bl. a gennem roller i institutionen og
Nævn figuren på planchen omhandlende socialisering/dobbeltsocialisering/mulitsocialisering

# data[].attributes.body
Socialisering i praksis
(mellem mennesker)
Husk også fag-begreber til at forklare, hvordan socialisering sker mellem mennesker
Observation på Søndregade:

# data[].attributes.body
Små interviews
1. Hvad forstår du ved begrebet socialisering?
2. Hvad forstår du ved begrebet køn?

# data[].attributes.body
Det enkelte menneske opbygger på baggrund af sine biologiske anlæg og det sociale kønsrollemønster, som det indføres i gennem opdragelsen, en psykologisk kønsidentitet, som præger dets adfærd og valget af seksualpartner

# data[].attributes.headline
Vores kønsidentitet er vores egen opfattelse af, hvilket køn vi er, og hvilken adfærd og hvilke normer, der hører til denne identitet. Vores kønsidentitet skabes i høj grad af vores omgivelser. Derfor er det af betydning, hvordan det pædagogiske personale opfatter kønsroller, kønsnormer og kønsidentiteter

# data[].attributes.subject
Vores kønsidentitet er vores egen opfattelse af, hvilket køn vi er, og hvilken adfærd og hvilke normer, der hører til denne identitet. Vores kønsidentitet skabes i høj grad af vores omgivelser. Derfor er det af betydning, hvordan det pædagogiske personale opfatter kønsroller, kønsnormer og kønsidentiteter

# data[].attributes.body
Målet er at skabe lige muligheder hos børnene for at deltage i aktiviteter, klæde sig og tale på måder, der traditionelt kalder mere på det ene køn end det andet
LIGESTILLING I  BØRNEHØJDE
Ministeren for ligestilling udsendte i 2008 en guide til køn og lifestilling til alle børnehaver

# data[].attributes.body
Der skal være en bevidsthed om de forventninger, vi har til de forskellige køn

# data[].attributes.body
hvis man som pæd personale ubevidst kommer til at stille forskellige forventninger og krav til piger og drenge
så opretholder man traditionelle kønsroller og trad. måde at tænke køn på

# data[].attributes.body
Påvirkninger fra omgivelserne fx personalet

# data[].attributes.body
Fysiske tegn
funktion
udseende
genetiske forskelle
kritiseret for at hvile på et usikkert grundlag
og kritiseret for at reproducere entydige opfattelser af kønnet
Fx Drenge er vilde, piger er stille

# data[].attributes.headline
Kønnets betydning i institutionel praksis

# data[].attributes.subject
Kønnets betydning i institutionel praksis

# data[].attributes.body
Svensk forskning viser, at det pæd personale har forskellige forventninger til drenge og piger.

Biologi eller forventninger?

# data[].attributes.body
Hvem er jeg?
Køn er et vigtigt aspekt af vores selvopfattelse
Kønsidentitet
Muligheder og begrænsninger

# data[].attributes.body
En vellykket socialiseringsproces giver individet en følelse af at høre til i samfundet eller i en gruppe. At være accepteret og at acceptere en selv
Danner personlig identitet!

# data[].attributes.body
Institutionsfære
Familiesfære

# data[].attributes.body
En skreven eller uskreven retningslinje for adfærd

# data[].attributes.body
Den proces, hvor individet tilegner sig de normer, der er gældende og værdifulde i det omgivende samfund