# data[].attributes.body
For eksempel blade:D

# data[].attributes.body
der er lidt over 10 forskellige arter af mus i danmark, blandt de mest almindelige er rødmus, skovmus

# data[].attributes.headline
Bakterier trives bedst ved en pH-værdi mellem 7-9

# data[].attributes.subject
Bakterier trives bedst ved en pH-værdi mellem 7-9

# data[].attributes.body
Hvis pH-værdien er for lav(sur) trives bakterierne dårligt og nedbryder langsommere. Hvis pH-værdien er høj trives de godt og nedbryder hurtigt.

# data[].attributes.body
Så som væltede træer, blade og dødt organisk stof.

# data[].attributes.body
bladde består af organske stoffer fx sukker,vitaminer

# data[].attributes.attachment_caption
Frugterne af den uspiselige honningsvamp.

# data[].attributes.body
Det vi ser på skovbunden som svampe er i virkeligheden kun svampens frugter. Selve svampen lever nede under jorden eller inde under træets bark.

# data[].attributes.body
smådyr,svampe,prorister og bakterier nedbryder organisk stoffer

# data[].attributes.body
Bøgetræet

Bøgetræet har blade med en frisk grøn farve om foråret, og hen over sommeren bliver de mørkere. Bøgetræets frugt kaldes bog, som er en lille trekantet nød omgivet af en pigget skål.

Bøgen er et skyggetræ, hvilket betyder, at den kan vokse i skyggen af andre træer. Når den først har fået lys og vokset sig stor, danner den en tæt krone, der skygger for planter og træer under sig.

Egetræ

Egetræet er et robust og langsomt voksende træ, der kan blive flere hundrede år gammelt. Det har fligede blade med runde indhak. Frugten hedder agern, og fungerer som føde for mange dyr i skoven.

Egetræet er et lystræ, hvilket betyder, at det kræver meget sollys for at spire og vokse. Det trives bedst i åbne områder eller skove med god plads, hvor det kan brede sin kraftige krone ud

Elletræet

Elletræet er et løvtræ, der trives i fugtige områder. Dets runde, savtakkede blade forbliver grønne langt ind i efteråret. Frugterne ligner små, mørkebrune kogler, der ofte bliver siddende på træet hele vinteren. Derudover kendes elletræet på sine hængende, brune blomsterranker, som sidder sammen med frugterne i klaser.

Elletræet er et lystræ, hvilket betyder, at det kræver sollys for at vokse godt.

Fyrretræet

Fyrretræet er et nåletræ, der kan kendes på sine lange nåle, som sidder i par, Frugten er en kort, hård kogle, der ligesom grankoglen indeholder frø.

Fyrretræet er et lystræ, hvilket betyder, at det kræver meget sollys for at trives.

Grantræet

Grantræet er et nåletræ, der er let at genkende på sine spidse nåle, der sidder enkeltvis, og sine lange, bløde kogler, som er træets frugt.

Grantræet er et skyggetræ, hvilket betyder, at det kan vokse i skyggen af andre træer. Når grantræer vokser op, kan de danne tætte skove, hvor de nederste grene ofte visner, fordi der næsten ikke slipper lys ned til dem.

# data[].attributes.body
i nogle danske skove bliver store dyr som elge, bison og heste udsat i skoven for at hjælpe naturen. Elgene gør det fordi de spiser forskellige ting som grene, bark og planter og når de bevæger sig rundt i skoven og æder skaber de nye steder hvor andre dyr kan bo og andre planter kan bo eller spire op, som ender med at styrke biodiversiteten i skoven

# data[].attributes.body
Næringsstoffer er de stoffer i mad og drikke, som kroppen skal bruge for at give energi, vokse og virke

# data[].attributes.body
. Bladene indeholder bl.a. glukose, der er dannet ved fotosyntesen.

# data[].attributes.body
Bakterierne og svampene kan udnytte energien til at holde sig i live. Den proces, der sker, når glukosen bliver omdannet til energi, kaldes respiration.

# data[].attributes.body
Når fx et blad nedbrydes til jord, siger man, det bliver omsat.

# data[].attributes.body
De deles op i makronæringsstoffer (giver energi) og mikronæringsstoffer (giver ikke energi, men holder kroppen sund).

# data[].attributes.body
Kulhydrat: Kroppens og hjernens primære brændstof. Findes i fuldkorn, ris, pasta, frugt og grønt.

Fedt: Giver meget energi og beskytter organer. sunde planteolier, nødder og fisk frem for hårdt fedt.

Protein: Byggesten til muskler, hud og celler. Findes i kød, fisk, æg,bælgfrugter og mejeriprodukter

# data[].attributes.body
Pollen flyttes fra hanblomster til hunblomster, så der kan udvikles frø.

# data[].attributes.body
man kan se på billedet af granknoglen hvordan forskellige dyr spiser af en granknogle

Egnet samler mad som granknogler, nødder og agern og kraver dem ned i et hul men hvis egernet dør er der ikke nogen der kan finde maden og det ender med i lang tid at det spire og laver nogle specielle træer

# data[].attributes.body
Svampe er mest synlige om efteråret. Det er fordi at det er i denne periode at de formerer sig. Når de formerer sig, sætter de deres frugter som har til opgave at sprede svampens sporer.

# data[].attributes.body
En symbiose er når to forskellige organismer har et tæt samliv.

En symbiose gavner ikke nødvendigvis begge parter. Et eksempel kunne være bladlus og myrer, der hjælper og beskytter hinanden. Et eksempel, hvor symbiosen er ensidig, kunne være, når sugefisken fæstner sig til større fisk for at få transport og beskyttelse. Her påvirkes hajen eller hvalen ikke.

Symbiose mellem bøgetræ og anemone:

Efter bøgetræets blade folder ud, forsvinder det meste lys i skovbunden. Da bøgetræet skal bruge meget næring, har bøgetræet en fordel af anemonen.

Når anemonernes blomster og blade visner, frigives der mange nærings-ioner, som siver ned i jorden. Det gavner bøgetræets rødder. Når bøgetræet kaster sine blade igen om efteråret, lægger de godt isoleret oven på anemonernes stængler. Bøgebladene omsættes af bakterier og svampe, hvorefter nærings-ionerne kan optages af anemonen.

# data[].attributes.body
Vitaminer: Stoffer som C-vitamin (immunforsvar) og D-vitamin (knogler). Gør, at kroppen kan styre vigtige processer.

Mineraler: Stoffer som jern (blod) og calcium (knogler). Hjælper med at opbygge væv og styre nerver.

Væske: Vand er livsvigtigt for, at alle dele af kroppen kan flytte rundt på næringsstofferne

# data[].attributes.body
Fotosyntese

Når vand og CO₂ kommer ind i bladenes celler, laver cellernes grønkorn den proces, der kaldes fotosyntese. Med lysenergi fra Solen omdannes vand og CO₂ til glukose og oxygen. Oxygen sendes ud gennem spalteåbningerne igen, mens glukosen bl.a. kan bruges af træet til at vokse og sætte frø.

Processen kan skrive sådan:
Carbondioxid (CO₂) + vand (H₂O) + lys → glukose (C₆H₁₂O₆) + oxygen (O₂)

Eller som et reaktionsskema

6 CO₂ + 6 H₂O + energi (lys) → C₆H₁₂O₆ + 6 O₂

# data[].attributes.body
Når frøene lander på jorden efter at være blevet flyttet af vinden eller af dyr, kan de spire. Frøene spirer dog kun, hvis der er de rette betingelser. Lander de fx på en vej eller i en sø, vil de normalt ikke kunne spire. Der skal gerne være jord at vokse i og den rette fugtighed. Lys er ikke nødvendigt i starten, da der er energi i frøet til at spire.

# data[].attributes.body
Regnormen er et meget vigtigt dyr, fordi dens gange i jorden virker som luftkanaler til træernes rødder.

# data[].attributes.body
der er mange arter af smådyr i vores skov, som alle har en rolle hver i sær i vores skov

# data[].attributes.body
Bænkebideren skaffer oxygenved at trække det ud af det vand, som den fugtige luft afsætter på bænkebiderens gæller.

# data[].attributes.body
Når spiren kommer op, folder den sine kimblade ud for at opfange lys.

# data[].attributes.body
Når bakterier nedbryder det organiske materiale omdanner de det til vigtige næringsstoffer som vand, kuldioxid og simple næringssalte (kalk, nitrat, ammonium, fosfat, kalium og magnesium). Det resulterer i at der er nok næring til planter, at jordens overflade er fugtig.

# data[].attributes.body
Ræv: Spiser mus, fugle og frøer.

Ugle: Jager mus, padder og små fugle om natten.

Spurvehøg: Fanger mindre småfugle i luften.

Musvåge: Spiser mus, firben og store insekter.

Bille (f.eks. rovbille): Spiser andre mindre insekter og larver i jorden.

Edderkop: Fanger insekter i sit net.

# data[].attributes.headline
Svampe kan både være spiselige og dødeligt giftige

# data[].attributes.subject
Svampe kan både være spiselige og dødeligt giftige

# data[].attributes.body
Svampe som den snehvide fluesvamp er dødeligt giftige. Det er den fordi at den gennem tiden har investeret dens energi til kemiske våben for at forsvare sig mod dyr og insekter. Derimod har svampe som kantarellen spiselig fordi at den i stedet har investeret dens energi på vokse så hurtigt som muligt.

# data[].attributes.body
En fødekæde er en rækkefølge af organismer, hvor den ene bliver ædt af den anden.

# data[].attributes.body
En græsningsfødekæde starter altid med en plante, der laver fotosyntese. Vi kalder planterne primærproducenter. Det er, fordi de er første led i fødekæden, og fordi de selv producerer energi ud fra Solens lys, CO₂ og vand. I planterne bliver energien fra Solen bygget ind i glukose og de andre næringsstoffer, som planten består af.

# data[].attributes.body
I fødekæden æder larven af bøgebladet. Larven får altså sukkerstoffer fra bladet, så den kan vokse. Det meste af energien bliver brugt i larvens livsprocesser fx til vækst. Men 10 % af energien bliver bygget ind i larven og kan videregives til næste led i fødekæden … hvis den bliver spist.