# data[].attributes.body
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/nisu2

# data[].attributes.body
>Nisu on maailma viljade seas olnud pikka aega vaieldamatu kuningas.
> Nisu on üks väärtuslikemaid taimseid toiduaineid.
>Nisu on kultuurtaim, mis on juba 9000 aastat vana, kuid ta pole kõige vanem. Kiviajal kasvatati ka juba otra ja hernest.
>Nisuteradest valmistati ka putru. Nisust saab jahvatada mannat ja sepikujahu.
>Peenikest nisujahu hakati tegema alles 300 aastat tagasi.

# data[].attributes.body
Nisutaim läbib oma arengus külvist koristuseni kolm suuremat arenguetappi, mida saab kirjeldada alljärgnevalt:

# data[].attributes.body
Pikkuskasvu periood saab alguse esimese kõrresõlme nähtavaleilmumisest ja lõpeb õitsemise algusega. Tegemist on taime kriitilise kasvuperioodiga, mil moodustub saagikust toetav lehestik, sügavamad juured, arenevad viljaalgmed ning kõrred saavutavad oma pikkuse. Lehestik saavutab nüüd oma kogumassi ning on võimeline kasutama 95% fotosünteesiks sobivast kiirgusest (PAR). Kasv on väga kiire ja päevane toitainete vajadus mullast suur, mistõttu võib seda kasvuetappi nimetada ka tippkasvu perioodiks.

# data[].attributes.headline
Saagi moodustumine (nisu kasv ja areng 3)

# data[].attributes.subject
Saagi moodustumine (nisu kasv ja areng 3)

# data[].attributes.body
Saagi moodustumise etapp algab õitsemisega ja lõpeb terade täitumise ning küpsemisega. Sel perioodil saab arvutada saaki määravaid kriitilisi komponente, nt terade arvu /m² -l ja terade kaalu. Säilitada tuleb roheline lipuleht ning selle piisav lämmastikusisaldus, sest see aitab kaasa kuni 70%-le süsivesikute moodustumisele terades.

# data[].attributes.body
Aastate jooksul on aretatud ning kasutusele võetud kaks erinevat nisu tüüpi:

# data[].attributes.body
https://www.facebook.com/login/?next=https%3A%2F%2Fwww.facebook.com%2Fsyngentaeesti%2Fphotos%2Faprill-on-nisu-kuukui-palju-on-maailmas-erinevaid-nisu-sorte-%25C3%25BCle-30-000-mis-k%25C3%25B5ik%2F1838443556422514%2F

# data[].attributes.body
Nisu narmasjuurestik areneb 3–4 idujuurest. Kõrre pikkus on tavaliselt 60–80 cm. Lehtedel on lehetupp, lehelaba ja karvased kõrvakesed. Õisikud koosnevad peast, lülilisest peateljest ja kahe liblega pähikutest. Pähikus on 3–5 õit, mida ümbritsevad välis ja sisesõkal. Õitel on emakas ja 3 tolmukat. Nisu viljadeks on terad

# data[].attributes.body
Algareng saab alguse seemnekülviga ning lõpeb kõrsumise alguses. Selle perioodi jooksul arenevad nisul saaki kandvad produktiivvõrsed, puhmik ning põhijuurestik. Perioodi lõpuks on arenenud saagi aluseks olevad komponendid (viljapeade arv m²-l, pähikute arv viljapeas). Kasvukiirus sõltub keskkonnast, jahedate ilmade korral on see aeglasem. Suvinisu puhul on algarengu periood kiire, sest päevad on valged ning temperatuurid tõusevad.

# data[].attributes.body
https://lepakapildid.ee/tag/nisu/

# data[].attributes.body
Harilik nisu (Triticum aestivum) on enim kasvatatav nisu maailmas, tuntud ka kui küpsetus- või toidunisu. Sel on enamasti kõrge proteiini- ja gluteiinisisaldus, endospermi tekstuur on kas kõva või pehme.

# data[].attributes.body
Kõvanisu (ka pundnisu) (Triticum turgidum) või ka pastanisu, mis on tuntud oma kõvaduse, kõrge proteiinisisalduse, intensiivse kollase värvi, pähklile sarnase lõhna ning ideaalsete küpsetamisomaduste poolest. Igal aastal toodetakse maailmas 25-30 miljonit tonni kõvanisu, mis moodustab 4% kogu maailma nisutoodangust.