# data[].attributes.headline
Pastele este tot o sarbatoare pe care o sarbatorim cu cei dragi si mai este o sarbatoare Craciunul. Acestea nu sunt singurele mai sunt si : Sfantul Andrei,Sfantul Mihail si Gavriil,Sfanta Marie ,Sfantul Ion,Sfantul Vasile ........ foarte multi !!! Dragobete .....în această zi, gospodinele încep să pregătească masa de Paşte cu preparate tradiționale.

# data[].attributes.subject
Pastele este tot o sarbatoare pe care o sarbatorim cu cei dragi si mai este o sarbatoare Craciunul. Acestea nu sunt singurele mai sunt si : Sfantul Andrei,Sfantul Mihail si Gavriil,Sfanta Marie ,Sfantul Ion,Sfantul Vasile ........ foarte multi !!! Dragobete .....în această zi, gospodinele încep să pregătească masa de Paşte cu preparate tradiționale.

# data[].attributes.body
Zainea Mara Andreea

# data[].attributes.body
ZAINEA MARA ANDREEA

# data[].attributes.body
Taierea porcului.

# data[].attributes.headline
Tradiții și obiceiuri la români-dansuri populare

# data[].attributes.subject
Tradiții și obiceiuri la români-dansuri populare

# data[].attributes.body
Tradiții: colinde, plugușorul și sorcova.
Obiceiuri: tăiatul porcului, revelionul și mersul cu uratul pe la case.

# data[].attributes.body
Nașterea Domnului Iisus Hristos este sărbătorită în zilele de 25, 26 și 27 decembrie, iar seara de 24 decembrie este cunoscută și sub denumirea de Ajunul Crăciunului. Sărbătoarea Crăciunului datează încă din secolul al IV-lea, când Biserica Creștină a stabilit această dată nu întâmplător, ci pentru a concura cu nașterea zeului Soare din tradițiile păgâne. Mulți istorici ai religiei sunt însă de părere că Nașterea Domnului ar fi avut loc spre sfârșitul iernii. De altfel, există unele discrepanțe între datele la care se sărbătorește Crăciunul: creştinii ortodocşi de rit vechi îl sărbătoresc pe 7 ianuarie, după calendarul iulian, care este decalat cu 13 zile față de cel oficial.

Tradiția împodobirii bradului și a lui Moș Crăciun

Tradițiile Crăciunului au fost îmbogățite de la an la an. Cei mici îl așteaptă an de an pe Moș Crăciun cu plete dalbe, care vine cu tolba încărcată de cadouri pentru copiii cuminți, iar cu câteva zile înainte de Crăciun se împodobește bradul cu ornamente de culoare roșie sau verde. Obiceiul bradului de Crăciun ar fi apărut în Germania, unde legenda spune că Sfântul Bonifaciu a ordonat tăierea stejarilor, venerați de păgâni. În cădere, stejarii au distrus toți copacii din prajmă, mai puțin bradul, care a devenit de atunci un simbol al acestei sărbători și este împodobit în seara de Ajun.

În România, există mai multe tradiții și obiceiuri de Crăciun, transmise din generație în generație. În satele din Oltenia, în Ajunul Crăciunului, gospodarii se trezesc dis-de-dimineață, aprind focul în sobă și ațâță jarul cu ajutorul unui vreasc, în timp ce rostesc o urare de Crăciun:  "Bună dimineața lui Ajun! /C-a venit într-un ceas bun /Să ne-aducă: porcii grași și unturoși /Și oamenii sănătoși, /Vacile cu viței, oile cu miei, scroafele cu purcei, cloștile cu pui, găinile cu ouă. La anul și la mulți ani!”.

Obiceiul colindatului

Una dintre cele mai îndrăgite tradiții de Craciun este mersul cu colindul. În prima zi de Crăciun, colindătorii merg din casă în casă cu steaua în mână și le vestesc oamenilor nașterea lui Iisus prin cântece și poezii. Se spune că acela care nu le deschide poarta colindătorilor va avea parte de un an neroditor și de ghinioane în casă, cauzate de zgârcenia de care a dat dovadă.

În Maramureș, la colindat merg și adulții, nu numai copiii. Ei sunt primiți de gazde și cinstiți cu cozonac, sărmăluțe, preparate din carne de , colaci și vin.

Tot în data de 25 decembrie, oamenii le trimit urări și mesaje de Crăciun celor dragi, cărora le transmit gândurile lor bune.

Un alt obicei popular este atârnarea unei crenguțe de vâsc în case. Vâscul apare în mai multe culturi, iar originea sa nu este cunoscută. De exemplu, poparele scandinave credeau că vâscul o reprezintă pe zeița dragostei, Friga, și că acele cupluri care se sărută sub vâsc vor fi împreună toată viața. În tradiția creștin-ortodoxă, se spune că acela care pune vâsc în casă va avea un an îmbelșugat, fericire și pace în familie.

De asemenea, în ziua de Ajun, cei care voiau să afle vor sta cu sănătatea în anul care urmează tăiau pe jumătate un măr. Dacă fructul avea viermi la interior, credința era că omul va fi urmărit de boală. Un măr putred însă anunța moartea.

Gospodinele știu că toata casa trebuie curățată lună înainte de Ajun, când nu mai au voie să dea cu mătura, pentru că o veche superstiție spune că așa se alungă norocul din casă. Iar creștinii nu au voie să bea rachiu în Ajunul Craciunului.

O altă tradiție specifică Munteniei, Olteniei și Banatului este ca gospodinele să prepare un aluat folosit pentru a alunga deochiul animalelor din gospodărie. Astfel, animalele vor fi sănătoase tot anul și vor da mai mult lapte.

Tradiție românească de Crăciun, în patrimoniul UNESCO

La Mărișel, o localitate de lângă Cluj, un obicei străvechi de Crăciun este atât de frumos încât a fost inclus în patrimoniul UNESCO. Aici, în inima munților Apuseni, toate tradițiile sunt păstrate cu sfințenie. Există un obicei străvechi numit „Junii Măriselului”: un grup de 10 tineri necăsătoriţi, care în fiecare an vin la biserica din sat, după care ies în faţa lăcașului de cult, dansează şi colindă. La un moment dat, junii, le invită la dans pe fetele care nu sunt căsătorite.

La Dumbrăviţa, în județul Braşov, se păstrează o tradiţie veche de două secole. E singura localitate din ţară în care bradul se împodobeşte chiar în ziua de Crăciun. Pomul de Crăciun va rămâne în centrul comunei până după Bobotează. Vătafii, adică tinerii care au făcut şi armata, şi penaşii, feciorii care urmează să se însoare, sunt cei care aduc în centrul comunei bradul.

Tradiția mesei din Ajun și a postului de Crăciun

O altă tradiție importantă este chiar masa de Crăciun. În data de 25 decembrie ia sfârșit postul Crăciunului, care durează aproximativ șase săptămâni. În această zi, oamenii se pot desfăta cu bucatele tradiționale de Crăciun: tobă, lebăr, sarmale, caltaboși, colaci, cozonaci, pită, prăjituri, salate, cârnați sau friptură. Carnea folosită pentru prepararea bucatelor de Craciun este proaspătă, întrucât de Ignat, în data de 20 decembrie, are loc un alt obicei: tăierea porcului.

Anul acesta în Bucureşti, sărbătorile sunt marcate de un traseu de 33 de kilometri de decoraţiuni cu peste trei milioane de luminiţe şi un Târg de Crăciun amenajat în Piaţa Constituţiei. Aici sunt 100 de căsuţe cu cadouri, produse de artizanat, bunătăţi sau produse tradiţionale. Patinoarul în aer liber, caruselul, atelierele, dar şi Casa lui Moş Crăciun fac parte decorul pieţei de Crăciun care va rămâne deschisă până pe 27 decembrie

# data[].attributes.body
Încă din vechi timpuri la noi românii s-au păstrat frumoase obiceiuri și tradiții legate de cultura , religie , și activități. Noi întâmpinăm Nașterea Domnului de Crăciun cu împodobirea bradului ,mersul la colindat îmbrăcați în straie populare tradiționale specifice fiecărei regiuni.
Țara noastră având vaste câmpii , agricultura este una dintre activitățile de bază căreia îi închinăm mai multe obiceiuri și sărbători   ar fi : Rusaliile , paparuda cu  invocarea ploii , sărbătoarea Recoltei toamna. Tot legat de agricultura avem sărbătoarea câmpenească primăvara și toamna urcatul și coborâtul oilor la munte.

# data[].attributes.body
Un ou de Paști[1] este un ou vopsit sau decorat cu desene, în special în roșu, cu ocazia sărbătorii Paștelui creștin. De obicei este un ou de găină fiert tare, care, conform tradiției, este mâncat sau dăruit.

Oul de Paște are și scop decorativ în perioada Paștelui. Ouăle de Paști decorative pot fi ouă de găină golite de conținut, sau pot fi confecționate din carton, gips, lemn, piatră, material plastic. Există și ouă de Paște de ciocolată.

Conform Danielei Dumbravă, istoric în cadrul Institutului de Istorie a Religiilor din cadrul Academiei Române, vopsitul ouălor vine din Persia, din vremuri imemoriale, iar primul ou vopsit de care se știe este Oul de struț punic din sec. IV-III î.Hr. descoperit în Cartagina.[2]

Coloratul de ouă de Paști este o răspândită tradiție precreștină cunoscută, începând din Armenia, Rusia, Grecia, zona mediteraneană, până în Europa centrală.

În general, în istoria artei oul este simbolul Învierii - în picturile vechi religioase, de cele mai multe ori în fondul picturii.

Folclorul conservă mai multe legende creștine care explică de ce se înroșesc ouăle de Paști și de ce ele au devenit simbolul sărbătorii Învierii Domnului. Una dintre ele relatează că Maica Domnului, care venise să-și plângă fiul răstignit,[3][4] a așezat coșul cu ouă lângă cruce si acestea s-au înroșit de la sângele care picura din rănile lui Iisus.[5]

Sărbătoarea creștină de Paști provine de la Paștele evreiesc, sau sărbătoarea Pesach.[6][7]

# data[].attributes.headline
Țolea Ioana Traditiile si obiceiurile ROMÂNILOR

# data[].attributes.subject
Țolea Ioana Traditiile si obiceiurile ROMÂNILOR

# data[].attributes.body
Obiceiurile României datează înca de la nasterea Dacilor.Noi avem niște tradiții nemai pomenite de frumoase,printre care se enumeră horele faimoase, mâncarurile tradiționale unele facute din carne de si bineînteles portul popular ,,IA,,.Multe popoare au imprumutat putin cate putin din aceste tradiții.Astfel traditiile Românesti au ajuns si in alte țari ar fi:Anglia,Italia,Spania,Germania etc.Dar tot in România sunt cele mai frumoase deoarece noi punem suflet in ceea ce facem si ne bucuram de rezultatele noastre.

# data[].attributes.headline
Pastele este tot o sarbatoare pe care o sarbatorim cu cei dragi si mai este o sarbatoare Craciunul. Acestea nu sunt singurele mai sunt si : Sfantul Andrei,Sfantul Mihail si Gavriil,Sfanta Marie ,Sfantul Ion,Sfantul Vasile ........ foarte multi !!! Dragobete .....

# data[].attributes.subject
Pastele este tot o sarbatoare pe care o sarbatorim cu cei dragi si mai este o sarbatoare Craciunul. Acestea nu sunt singurele mai sunt si : Sfantul Andrei,Sfantul Mihail si Gavriil,Sfanta Marie ,Sfantul Ion,Sfantul Vasile ........ foarte multi !!! Dragobete .....

# data[].attributes.headline
Noi avem sarbtori diverse care au si cate o traditie de exemplu revelionul . Revelionul il sarbatorim impreuna cu cei dragi prieteni,rude .De revelion avem si o traditie, nu este obligatorie dar uni chiar o fac, este vorba de artifici.La ora 00:00 iesim din case  si dam foc la artifici , ca apoi sa pocneasca si sa se produca o explozie de culori frumoase pe cer !!!!

# data[].attributes.subject
Noi avem sarbtori diverse care au si cate o traditie de exemplu revelionul . Revelionul il sarbatorim impreuna cu cei dragi prieteni,rude .De revelion avem si o traditie, nu este obligatorie dar uni chiar o fac, este vorba de artifici.La ora 00:00 iesim din case  si dam foc la artifici , ca apoi sa pocneasca si sa se produca o explozie de culori frumoase pe cer !!!!

# data[].attributes.body
FORMARE
Romani sunt formați din daco-romani care fost invadați de romani iar atunci au formați români

# data[].attributes.body
Formare

Ei sunt formati din imperiul Daco-roman adica daci si romani.

# data[].attributes.headline
Buna , Riana prezinta rubrica :Traditi si obiceiuri la romani 

# data[].attributes.subject
Buna , Riana prezinta rubrica :Traditi si obiceiuri la romani 

# data[].attributes.body
Colindele sunt cântece tradiționale românești, anume felicitări (urări) de tip epico-liric, având în general între 20 și 60 de versuri. Colindele sunt legate de obiceiul colindatului, datină perpetuată din perioada precreștină[1]. Colindele nu trebuie confundate cu cântecele de stea, specifice sărbătorilor creștine de iarnă, și nici colindatul cu umblatul cu steaua[2]. Colindele se cântă în preajma Crăciunului și Anului Nou[3]. Unele dintre ele au o sumedenie de variante și versiuni, potrivit diferitelor regiuni și graiuri.