# data[].attributes.body
Kilder til familielivet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Materialet er - for at lette både anvendelse og overblik - grupperet sådan:

Her lidt mere om, hvad du kan vente at finde:

Intro

Denne kildesamling er redigeret og placeret her som et digitalt supplement til FAMILIEBILLEDER - FORTÆLLINGER OG ANDRE TILGANGE.

Materialet er udvalgt, så det fra forskellige positioner kan belyse sammenhængen og spændingsfeltet mellem makrohistoriens centrale genstandsfelter - samfundsmæssige grundvilkår og store forandringer - og de nære relationers mange betydningsbærende mikrohistorier.

Ord med på vejen

Kildebegrebet bliver i det følgende helt bevidst opfattet bredt. Så bredt, at "med videre" i overskriften i praksis betyder blandet stof: Udvalget består således af tekst-, film- og lydklip af vidt forskellig genre og karakter.

Meningen er, at de forskellige slags input - afhængig af konteksten - både kan få funktion som kilder og anvendes som uddybende og også skæve fremstillinger. De kan således fungere som supplement og som kommentarer til historiefortællingerne i FAMILIEBILLEDER.

Hovedparten af materialet er dansksproget, men kildesamlingen indeholder også en række korte tekstuddrag på engelsk og tysk.

Herudover møder brugerne links og korte vejledninger til videre selvstændig søgning. Og det er vigtigt at huske, at de kortfattede præsentationer til materialet netop er så forskelligartede og kortfattede, at der i rigtig mange tilfælde vil være enkle og oplagte søgeopgaver at kaste sig over i arbejdet med at få fuldt styr på og overblik over stoffet.

Bogen som læremiddel

I en undervisningsmæssig sammenhæng åbner bogen og denne hjemmeside vide muligheder for aktiviteter, hvor eleverne både kan relatere til erfaringer fra deres eget liv, stille spørgsmål til fortiden og bevæge sig videre. De får i den forbindelse rig lejlighed til at fordybe sig, blive fagligt udfordret og måske også personligt stimuleret til at videreudvikle deres historiske viden.

Ambitionen er så, at eleverne i de processer kan opnå en større og mere reflekteret indsigt i deres egen og andre menneskers historicitet. Her ligger selve nøglen til højt fagligt udbytte og til at opnå øget forståelse af den komplekse verden, vi alle sammen lever i.

# data[].attributes.attachment_link.description
Historiske kilder med videre Materialet er - for at lette både anvendelse og overblik - grupperet sådan: Kilder til tiden før ca. år 500 - FAMILIEBILLEDER, fortælling 2-3 Kilder til tiden ca. 500-1500 - FAMILIEBILLEDER, fortælling 4 Kilder til tiden ca. 1500-1900 - FAMILIEBILLEDER, fortælling 5-12 Kilder til tiden ca.

# data[].attributes.headline
Danmarks historie i et globalt perspektiv

# data[].attributes.subject
Danmarks historie i et globalt perspektiv

# data[].attributes.body
Hjemmeside med introduktion til kildekritik og en række kilder.

# data[].attributes.body
Artikler, tidslinje, historisk fremstilling, kilder og videoer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
100 danmarkshistorier

Bogserien '100 danmarkshistorier' fra Aarhus Universitetsforlag er Danmarks historie fortalt af 100 forskellige forskere i 100 bøger. Her finder du danmarkshistorien.dk's artikler, kilder og film i relation til bøgerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hjemmeside om dansk historie fra vikingetid til nutiden udarbejdet på Aarhus Universitet af historikere, arkæologer og andre forskere

# data[].attributes.body
Artikler om bl.a. historiske emner og perioder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikler om samfundsrelevante og historiske emner af bred interesse, som fx sport, kultur, historie, politik, IT, trends og medier.

# data[].attributes.body
Kildearkiv om dansk identitetshistorie. Højreorienteret.

# data[].attributes.attachment_link.title
NOMOS - Dansk identitetshistorie - Kildearkivet Skræp

# data[].attributes.attachment_link.description
Kildearkiv og samling af ytringer fra dansk kulturkamp - fra de ældste tider over Saxo, Høgh-Guldberg og Grundtvig til Søren Krarup. Teksterne her skal afspejle dansk identitet, fædrelandskærlighed, kulturhævdelse, nationalt sindelag og selvværd gennem tiderne. Kildearkivet er under stadig udbygning og Skræp modtager gerne materiale fra læserne.

# data[].attributes.body
Danmark under den kolde krig,  Dansk Vestindien & Det moderne Grønland

# data[].attributes.headline
Overblik og sammenhæng: Kilder til Danmarkshistorien

# data[].attributes.subject
Overblik og sammenhæng: Kilder til Danmarkshistorien

# data[].attributes.body
Få kilder til emnet fra jyske lov og fremad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Op gennem tiden er der sket store forandringer i måden, vi straffer forbrydelser på.

Vores straffepraksis følger nemlig de tankesæt og magtstrukturer, der er dominerende i samfundet. Engang blev forbrydelser straffet med pisk, brændemærkning og henrettelser for de alvorlige lovovertrædelser. I dag bruger vi i stedet frihedsberøvelse.

Selv om straffens karakter i dag er afgørende forskellig fra fx middelalderens offentlige og fysiske afstraffelser, har vores nuværende straffesystem alligevel væsentligt levn fra fortiden. Særligt fra perioden omkring 1800-tallet, hvor det moderne fængselsvæsen blev udtænkt.

Nedenfor kan du finde seks forskellige særlige cases, hvor du kan blive klogere på, hvorfor og hvordan vi har straffet:

Peter Scharff Smith, der er retshistorisker og forsker på Institut for Menneskerettigheder, samt Tyge Krogh, der er seniorforsker på Rigsarkivet, har begge forsket i straffens særprægede historie. Hør dem begge fortælle om, hvorfor man for bare 120 år siden skulle bære masker i Vridsløselille Statsfængsel. Et fængsel, som har været i brug helt op til i dag:

I dag spiller fængselsstraffen en helt central rolle for den måde, vi straffer på. Men hvorfor eksisterer frihedsstraffen overhovedet? Hvad er filosofien bag fængslerne? Og i hvor høj grad baserer vores nuværende fængselssystem sig på de tanker, der i første omgang resulterede i frihedsberøvelsen som straffeform?

Vidste du for eksempel, at man helt op til 1930'erne skulle bære masker i de danske fængsler, fordi man troede, at forbryderne blev fordærvet af at se hinandens ansigtstræk? Og at brugen af åbne fængsler i Danmark i høj grad skyldes 2. Verdenskrig?

Den danske socialist Louis Pio med isolationsmaske,

# data[].attributes.attachment_link.description
Op gennem tiden er der sket store forandringer i måden, vi straffer forbrydelser på. Vores straffepraksis følger nemlig de tankesæt og magtstrukturer, der er dominerende i samfundet. Engang blev forbrydelser straffet med pisk, brændemærkning og henrettelser for de alvorlige lovovertrædelser. I dag bruger vi i stedet frihedsberøvelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Søgning

Der er mange måder at studere kalkmalerierne på. Du kan f.eks. søge efter en bestemt kirke eller et bestemt motiv, lave en geografisk afgrænsning eller søge efter malerier fra en bestemt tidsperiode.

Brug forsidens kategoriforslag, eller en af søgefunktionerne fra punktet "søg" i topmenuen eller lav en fritekstsøgning via søgefeltet oppe i højre hjørne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er mange måder at studere kalkmalerierne på. Du kan f.eks. søge efter en bestemt kirke eller et bestemt motiv, lave en geografisk afgrænsning eller søge efter malerier fra en bestemt tidsperiode. Brug forsidens kategoriforslag, eller en af søgefunktionerne fra punktet "søg" i topmenuen eller lav en fritekstsøgning via søgefeltet oppe i højre hjørne.

# data[].attributes.attachment_link.description
An online collection of source texts to the history of the plague in Denmark.

# data[].attributes.body
Du kan også finde kilderne og fremstillingstekster organiseret efter tema (tidslinjer) her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har du brug for originale kilder til din undervisning? Så find dem her i Rigsarkivets kildekatalog - der giver dig gratis adgang til letlæselige, originale kilder fra Rigsarkivets samlinger, som er gjort klar til undervisningsbrug.

Originale kilder fra Rigsarkivets egne samlinger

I kildekataloget finder du originale kilder fra Rigsarkivets egne samlinger, som indgår i vores online-undervisningstilbud. Du får adgang til en digitaliseret udgave af den originale kilde samt en læsevenlig udgave, lige til at udlevere til eleverne. Ved hver kilde får du et link til det undervisningstilbud, som kilden indgår i, og som indeholder lærervejledning og arbejdsspørgsmål til kilderne. Kildekataloget udvides jævnligt med nye kilder.

Brug søgefelterne nedenfor til at indsnævre, hvilke kilder du vil have vist.

# data[].attributes.attachment_link.description
I kildekataloget finder du originale kilder fra Rigsarkivets egne samlinger, som indgår i vores online-undervisningstilbud. Du får adgang til en digitaliseret udgave af den originale kilde samt en læsevenlig udgave, lige til at udlevere til eleverne. Ved hver kilde får du et link til det undervisningstilbud, som kilden indgår i, og som indeholder lærervejledning og arbejdsspørgsmål til kilderne.

# data[].attributes.body
Mange statistikker fra starten af det tyvende århundrede.
Statistisk tiårsoversigter 1948 til 1961, Sammendrag af statistiske Oplysninger 1869-1893, Statistisk Årbøger 1896 til 2014, Statistiske Sammendrag 1913 & 1907, Husleje og boligforhold fra 1911 til 1950 & Folketælling fra 1787 til 1980.

# data[].attributes.headline
Museer på kanten: Kildesamling til arresten, fattiggården og sindsygeanstalten

# data[].attributes.subject
Museer på kanten: Kildesamling til arresten, fattiggården og sindsygeanstalten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I kilde- og litteratur samlingen kan du dykke dybere ned i historien og finde artikler, kilder og litteratur til de emner, der er interesserer dig. Kilderne og litteraturen indgår desuden i de forløb, der er blevet lavet til gymnasieskolen. Samtlige elementer er lagt op med forlagenes eller forfatterens tilladelse, og På Kanten siger mange tak for hjælpen. Alle kilderne og litteraturen kan bruges fuldstændig som man lyster.

Som overordnet indgangsvinkel til at arbejde med forholdet mellem normalitet og afvigelse kan Poul Duedahls artikel "Normalitet og afvigelse" fra bogen De måske ustødte benyttes.

Forsorgsmuseet

LITTERATUR

Johnny Wøllekær: Et liv på skyggesiden. Siden Saxo 1996, vol. 13, s. 9-16. I "Et liv på skyggesiden" introducerer Wøllekær fattiggårdene som institution. Artiklen er letlæselig og kan benyttes som generel indgang til fattiggårdenes storhedstid sidst i 1800-tallet. Hent som PDF.

Nils Valdersdorf Jensen: Skal Carina og Robert på Fattiggården? Information, 13. april 2013. I artiklen sammenlignes nutidens fattigdomsdiskussion med den måde, man talte om fattigdom på, da fattiggårdene var i funktion. Har vi ændret os, eller er alt det samme? Læs online her.

Inge Mønster-Kjær: Fattigdom som forbrydelse? Fynske Årbøger, 2011. s. 55-64. I artiklen beskriver Mønster-Kjær livet på Fattiggården i Svendborg og bruger ét fattiglem, Alma, som indgang til at forstå institutionen. Artiklen kan bruges som ramme ved undervisning om tidlig velfærdshistorie eller ved besøg på Forsorgsmuseet. Hent som PDF.

Inge Mønster-Kjær: Fattiggården i Svendborg I et TV2 program "på tomandshånd" fortæller ph.d. Inge Mnster-Kjær om Fattiggården. Kan være velegnet til introduktion om emnet. Se her.

Virtuel tour af Fattiggården I 16 små videoer kan du komme rundt i Fattiggårdens rum. Både dansk og engelsk. Se her.

100 Års Fattigdom Forsorgsmuseets undervisningsmiddel www.100aarsfattigdom.dk har opgave forslag, litteraturanvisninger og forløb om emnerne hjemløshed, fattighjælp før og nu, fattigdomsgrænsen og alkohol.

KILDER

Fattiggårdens reglement fra 1872 Reglementet indeholder reglerne for Svendborgs nyopførte Fattiggård. Derudover er inkluderet er arbejdsregel, spiseregel og tidsinddeling. Kilderne kan bruges til at få et indblik i, hvordan man ville have, hverdagen ideelt skulle være.

Straffeprotokol fra 1904/1906 Uddraget giver et godt indblik i livet bag murene og hvilke straffe man kunne forvente at få, for fx beruselse efter udgang. Læs her.

Forhør ang. branden på Fattiggården 1899 I sagsakterne afhøres samtlige tilstedeværende, og mistanken samler sig om Fattiglemmet Peter Jørgensen. Til undervisning kan teksten deles op, og man kan finde argumenter for og imod Jørgensen. Hent som PDF.

Sagsakter fra voldssagen i 1909 Havnebetjent Jægher får stukket et øje ud under en betalje med Peter Jørgensen. I sagsakterne fortæller både Peter Jørgensen og Jægher deres versioner af historien. Hent som PDF.

Naadsens Brød af Henrik Pontoppidan I novellen beskrives - meget malende - Fattiggården i en købstad og hvordan en af borgeren kæmper imod at blive sendt på kassen. Læs online her.

Artikler fra Svendborg Avis og Socialdemokraten I de tre artikler fra slutningen af 1800-tallet kan man studere samtidens reaktion på fattiggårdene. Socialdemokraten er negativt stemt ( læs her) medens man i Svendborg er positive ( læs her)

Alderdomshjem I denne artikel fra "Hjemmet" år 1904, beskrives alderdomshjemmet De Gamles By i København. Hent som PDF.

Levestandard omkring år 1900 Via en læges indberetninger om børns sundhed ( læs her), en selvbiografisk tekst fra et arbejderhjem ( læs her) samt et budgetoversigt fra bl.a. en arbejderfamilie ( læs her) kan man få et indtryk i levestandarden i årtierne omkring år 1900.

Arresten

LITTERATUR

Peter Scharff Smiht: For fangens elementaire moralske opdragelse. Artikel i Historisk Tidsskrift Bd. 101, h. 2. (2001) I artiklen ser Smith på det moderne fængselsvæsens gennembrud i Danmark. Specielt ses på Vridsløselille. Hent som PDF.

Anne Okkels: Kriminalitet og Straf. Gyldendal, 2011. I uddraget (20-27) fokuseres på, hvad forskellige teorier siger om, hvordan og hvorfor vi i et moderne samfund straffer som vi gør. Hent som PDF.

Mogens Carstensen og Jørgen Olsen: Middelalderliv. Gyldendal, 1987. I uddraget ses på de tidligste straffeforanstaltninger for mord og tyveri, bl.a. Jyske Lov, skånske lov om afhug af lemmer. Hent som PDF.

Johhny Thiedecke: Fattigdom og forbrydelse. Gads Forlag, 1982, I uddraget (s. 54-58 + 68-73) beskrives synet på forbrydelse og straf i 1500-tallet, hvilket understreges med flere kilder (Luther, Peder Palladius og Biblen). Hent som PDF.

Beth Grothe Nielsen: Letfærdige qvindfolk. Aarhus Universitetsforlag 1999. I kap. 19, trægger Nielsen linjerne fra 1800-tallets lovgivning mod fødsels i dølgsmål og op til i dag. Hent som PDF.

KILDER

Arrestforvarer Marius Hansen og kones sølvbryllupssang, 1930. I sølvbryllupssangen kommer man lidt tættere ind under huden på Arrestforvarerparret, og hvordan der er blevet set på deres beskæftigelse i vennekredsen. Hent som PDF.

Jørgen Madsens brev til borgmesteren i Odense. I brevet anmoder Madsen underdanigst om støtte til at blive sendt ud af landet - så han kan leve et ærligt levned. Hent som PDF.

Sagsakter fra Karen Erikke Eriksens retssag. I retsagens afgøres det om Karen har kvalt sit barn eller ej. Læs anklagerens detaljerede og spændende skrift her, og forsvarerens skrift her. Den endelige dom over Karen kan læses her.

Henrettelsen af Anders Sjællænder I denne kildesamling om den sidste offentlige henrettelse i Danmark, som mange var mødt frem for at overvære, kan forskellige versioner af begivenheden studeres. Hent som PDF.

Om Cellestraffen Frihedsberøvelse og cellestraf bliver almindelige i 1800-tallet, og i denne kilde beskrives fordelene ved cellestraffen og det nye fængsel Vridsløselille. Hent som PDF.

PSYKIATRISK SAMLING

LITTERATUR

Anders Kelstrup: Galskab, psykiatri, galebevægelse. Forlaget Amalie, 1983. I dette uddrag fokuseres på psykiatriens historie fra anstalterne frem til distriktspsykiatrien. Kelstrup skrev som en del af galebevægelsen der var antipsykiatrisk, hvilket ses tydeligt. Hent som PDF.

Jesper Vaczy Kragh: Det hvide snit. Psykokirurgi og dansk psykiatri 1922-83. Syddansk Universitetsforlag, 2010. I dette uddrag (s. 11-24 samt s. 41-46) fra "Det hvide snit" dykker Kragh ned i et sort stykke dansk psykiatrihistorie: Danmarks topplacering som bruger af det hvide snit. Specielt kan indledningen bruges til at indlede et forløb om det hvide snit. Hent som PDF.

Jesper Vaczy Kragh: Sidste udvej? Træk af psykokirurgiens historie i Danmark. Dansk Medicinhistorisk Årbog 2007, 9-36. I artiklen behandles det hvide snit og dens historie i Danmark. Kan bruges som baggrundslitteratur og giver et godt helhedsbillede af udviklingen. Læs online her.

Jesper Vaczy Kragh m.fl.: Psykiatriens historie i Danmark. Hans Reitzels Forlag, 2008. I uddraget (86-87, 114-118, 309-317, 315-316, 324,327) dækkes psykiatriens udvikling fra dårekister og fremefter. Særligt er der fokus på udviklingen fra 1970'erne, antipsykiatrien og nyere psykiatri. Hent som PDF.

Maiken Nørup og Haariet M. Hansen: Teglgårdsparken - sindsygehospitalet, der blev en bydel. Middelfart Museum, 2007. I uddraget (s. 7-39) fortælles Sindsygeanstalten ved Middelfarts historie, og vandringen fra anstalt til hospital. Kan benyttes til at gå i dybden med institutionen. Hent som PDF.

Anne-Elisabeth Brade: Psykisk sygdom og psykiatri i historisk perspektiv bind 1 - 2 med kilder. Medicinsk Museion 1999. I uddraget af bind 1 fortælles om synet på psykisk sygdom fra antikken til år 1900. Bind 2 (i to dele) indeholder en fremragende tekstsamling fra antikken til nu. Hent bind 1 her. Bind 2 her, og her.

Forlaget Amalie: Gale mod magt - magt mod gale. En bog om magt og modmagt i psykiatrien. 1986. I bogen fortælles galebevægelsens første historie, og med historier og digte fortælles det antipsykiatriske perspektiv. Hent som PDF.

Forlaget Amalie: Sommerlejren ved Middelfart. 1984. I beretningen fortælles om den antipsykiatriske sommerlejr ved Middelfart 1984, og de aktioner der fulgte med. Indeholder plakater, sange og historie. Hent som PDF her.

KILDER

Sofie Skotte: Et glimt af livet. 1908. I et glimt af livet tegner Skotter, som selv er tidligere indlagt, et stærkt og farvet portræt af livet på en dansk sindssygeanstalt, hvor hun anklager Overlægen for magtmisbrug og tortur. Hent som PDF.

Agner Helwegs svar på Sofie Skottes anklage. I sit brev til Indenrigsministeriet forsvarer Overlæge Agner Helweg sig mod Skottes anklager, og understreger at hun stadig må lide af forfølgelsesvanvid. Hent som PDF.

Morten Andersens breve til sin søster Patienten Morten Andersen skrev gennem flere år dybe og selvgranskende breve til sin søster og svoger. Han hudfletter sit eget sind, sit ophold på Anstalten og forholdet til Gud. Og Overlægen læser med. Hent som PDF.

Anonym opsynsmands erindringer. Trykt i medarbejderbladet Notesblokken i 1967. I erindringerne fortælles om udviklingen fra opsynsmand til plejer, og hvordan hverdagen formede sig på hospitalet omkring år 1910 - for både indlagt og ansat. Hent som PDF.

# data[].attributes.attachment_link.description
I kilde- og litteratur samlingen kan du dykke dybere ned i historien og finde artikler, kilder og litteratur til de emner, der er interesserer dig. Kilderne og litteraturen indgår desuden i de forløb, der er blevet lavet til gymnasieskolen. Samtlige elementer er lagt op med forlagenes eller forfatterens tilladelse, og På Kanten siger mange tak for hjælpen.

# data[].attributes.attachment_link.description
I fire år rasede 1. verdenskrig uden for Danmarks grænser. Selvom Danmark var neutral og ikke deltog i krigen, fik krigen alligevel stor betydning for den danske befolkning. Danskerne måtte forberede sig på, at angrebet kunne komme, og alle måtte være med til at sikre, at Danmark kunne klare sig igennem krisetiden.

# data[].attributes.body
Kilder og temaer om politiske, sociale og økonomiske forhold i starten af det tyvende århundrede

# data[].attributes.headline
Gallup; Meningsmålinger fra 1946 til 2012

# data[].attributes.subject
Gallup; Meningsmålinger fra 1946 til 2012

# data[].attributes.body
Link