# data[].attributes.body
Kristin Grønli
21. marts 2011

https://videnskab.dk/kultur-samfund/facebook-oger-selvrespekten

# data[].attributes.body
Heine Jørgesen

https://apps.infomedia.dk/mediearkiv/link?articles=e6d7c21d

# data[].attributes.body
https://www.b.dk/nationalt/danskerne-er-traette-af-facebooks-ekkokamre

# data[].attributes.body
28. januar 2014, Politiken

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
16-årige Melissa Nielsen har droppet facebook, ligesom flere andre unge.

Det første, Melissa Nielsen gør, når hun vågner på sit værelse med den ene lilla væg, er at tjekke sin twitterkonto.

Hun logger ind for at se, om nogle af "drengene" fra det britiske boyband One Direction er online, og er de det, tweeter hun til dem.

"Det er virkelig vigtigt at få skrevet til dem og se, om de svarer tilbage", siger den 16-årige pige, der går i 9. klasse i Hillerød.

One Direction har også en facebookside, men den har Melissa Nielsen ikke engang liket. Sidste år slettede hun sin konto på det sociale medie, hvor over tre millioner danskere har en profil.

"Jeg synes, Facebook er rimelig ... last year-agtigt. De fleste på Twitter og Tumblr laver lidt grin med dem, der er på Facebook. Det er sådan lidt taberagtigt", siger hun.

Unfriendede sin mor

Melissa Nielsen var ellers en af de første i sin klasse til at komme på Facebook for cirka fire år siden. Men siden er der sket rimelig meget. Ikke kun med antallet af sociale medier, men også med, hvem der bruger dem.

Inden Melissa Nielsen droppede Facebook, unfriendede hun sin mor, fordi hun ikke kunne lide, at moderen fulgte med i, hvad hun lavede med vennerne på Facebook.

De unge & Facebook

iStrategysLabs undersøgelse viser, at antallet af 13-17 årige på Facebook er faldet med -25,3 procent de seneste tre år. I samme periode er gruppen 55+ eksploderet med +80,4 procent.

En undersøgelse fra Princeton University forudsiger, at Facebook i dag har nået sit højdepunkt og i 2017 vil have mistet 80 procent af sine brugere.

En etnografisk undersøgelse lavet i otte EU-lande viser, at 16-18-årige især kommunikerer med andre unge på Snapchat, WhatsApp, Twitter og Instagram. Facebook bruges stadig, men mest som et link til familiemedlemmer.

"Min mor var meget nysgerrig. Det er slet ikke for at være ond, men samtidig var jeg lidt ligeglad med, hvad hun skrev på Facebook. Det var sådan 'åh, tillykke med barnet' og sådan noget. Mine forældre er ikke på Twitter og Tumblr. Jeg tror ikke engang, de ved, hvad det er. Det er noget, jeg kan have for mig selv".

55+ rykker på Facebook

I USA viser en undersøgelse lavet i januar af marketingfirmet iStrategyLabs, at mere end 11 millioner unge mennesker i USA har droppet Facebook siden 2011.

Undersøgelsen baserer sig på Facebooks egne Facebook Advertising-tal, som firmaet bruger til at sælge reklamer på det sociale medie.

Særligt de 13-17-årige dropper deres profil eller opretter aldrig en. Samtidig er den hurtigst voksende aldersgruppe på Facebook de 55+-årige.

Her, tæt på Facebooks 10-års jubilæum 4. februar, lader det til, at 'Facen' aldrig har været mindre cool.

"Der er ikke længere meget privatliv for teenagere på Facebook. Og hvilken 16-årig gider hænge ud med sin tante?", siger iStrategyLabs marketingchef, D.J. Saul, der har været med til at lave undersøgelsen, på telefon fra USA.

Til fest uden de voksne

En lignende undersøgelse er ikke blevet lavet i Danmark, hvor Facebook - som i USA og resten af verden - stadig er det absolut mest udbredte sociale medie.

Men ifølge Trine-Maria Kristensen, der rådgiver virksomheder og organisationer om sociale medier, kunne man godt forestille sig, at den samme udvikling kommer til at ske eller er ved at ske lige nu i Danmark.

"De helt unges identitetsdannelse foregår ikke i rum, hvor de voksne står og kigger med. Det svarer til at være til en fest, hvor de voksne sidder i en kødrand uden om dansegulvet. Når mor og far, bedstefar og bedstemor og alle mulige andre voksne myldrer ind på Facebook, er det en helt naturlig udvikling, at teenagere søger væk", siger hun.

"På Twitter kan jeg gemme mig"

Melissa Nielsen finder en computer frem for at vise, hvordan hendes tumblrblog ser ud.

Hendes egen bærbare er lige gået i stykker, så i dag bruger hun moderens "oldstidsfund" - en grå tyk computer, der er lidt sløv i optrækket.

Hun har opkaldt sin tumblrblog efter Louis fra One Direction, der er hendes crush.

"Altså, det betyder, at det er ham, jeg gerne ville date og ser mig selv mest sammen med personlighedsmæssigt", forklarer hun.

Hun bruger op mod seks timer hver dag på Tumblr og Twitter. Her følger hun med i bandmedlemmernes liv og chatter med andre fans, såkaldte directioners fra 'fandommet', der sidder steder som Singapore, Storbritannien og Kina.

Det er nu ikke kun for at undgå forældrene, at Melissa Nielsen har droppet Facebook. Også dem på hendes egen alder, der er på Facebook, bruger det på en måde, som hun blev træt af.

"Jeg synes, der var meget drama derinde. Det var meget mere negativt end positivt. Mange fra min klasse konkurrerede om, hvor mange likes de kunne få på et profilbillede. Jeg kan ikke så godt lide at statusopdatere om, hvad jeg selv laver", siger hun.

Læs også: Facebook-generationen er social - ikke narcissistisk

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge synes, at Facebook er "sådan lidt taberagtigt"

# data[].attributes.attachment_link.description
16-årige Melissa Nielsen har droppet facebook, ligesom flere andre unge. Det første, Melissa Nielsen gør, når hun vågner på sit værelse med den ene lilla væg, er at tjekke sin twitterkonto. Hun logger ind for at se, om nogle af "drengene" fra det britiske boyband One Direction er online, og er de det, tweeter hun til dem.

# data[].attributes.headline
Vores hjerner degenererer af Facebook-debatten skrevet af Mette Nexmand, Politikken.dk

# data[].attributes.subject
Vores hjerner degenererer af Facebook-debatten skrevet af Mette Nexmand, Politikken.dk

# data[].attributes.body
https://politiken.dk/debat/art5608119/Vores-hjerner-degenererer-af-Facebook-debatten

# data[].attributes.body
http://nyheder.tv2.dk/samfund/2017-01-24-det-er-videnskab-du-faar-det-daarligt-af-facebook-her-er-ti-ting-du-kan-goere-i

# data[].attributes.body
Berlinske,  tirsdag d. 12. januar 2016

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Filosoffen Sokrates er kendt for at have sagt: "Alt, jeg ved, er, at jeg intet ved". En slags leveregel om ydmyghed og videbegærlighed.

Men Sokrates havde som bekendt ikke en facebookprofil, og hvis han havde, ville han næppe "like", hvad han så.

For sociale medier fremmer ikke den åbne, videbegærlige nysgerrighed. De gør os tværtimod dummere, mere fordomsfulde og stivnakkede, viser en stor italiensk undersøgelse af vores færden på Facebook.

Forskere på Laboratory of Computational Social Science i Lucca, Italien, har gennem fem år - fra 2010 til 2014 - fulgt spredningen af dels konspirationsteorier, dels sobre videnskabelige nyheder på Facebook. Forskernes datasæt er enormt, men konklusionerne relativt enkle - og nedslående:

Læs også

Vi opsøger, "liker" og deler hovedsagelig information på de sociale medier, som vi i forvejen er enig i. Selv absolut grundløs information spreder sig med lynets hast og er ualmindeligt sejlivet.

"Vi kan se, at brugere for det meste udvælger indhold relateret til et bestemt verdensbillede - og så ignorerer de resten," siger en af de italienske forskere, Michela Del Vicario, til Berlingske.

Informationer og holdninger, der udfordrer vores verdensbillede, går vi i en stor bue udenom. Vi forskanser os i "homogene, polariserede klynger", som forskerne kalder det i undersøgelsen, der er offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift, PNAS - Proceedings of the National Academy of Sciences. Kald det "online ekkokamre", hvor vi råber ud og får svar tilbage, der lyder præcis som os selv.

"Det sker på informationskvalitetens bekostning og fører til forudindtagede verdensbilleder grundlagt på udokumenterede rygter, mistillid og paranoia," skriver forskerne.

Polariseringen forstærker sig selv

Problemet med polariseringen online er, at den har det med at forstærke sig selv. Nærer man for eksempel en svag bekymring om, at vacciner er farlige, vil man med få klik online kunne finde mennesker, der er enige, og dertil informationer i hobetal, der ikke bare bakker angsten op, men forstærker den - og uddyber kløften til den modsatte fløj.

Læs også

Det italienske forskerhold har således dokumenteret, at ædruelige forsøg på Facebook på at modbevise falske historier oftest bliver totalt overhørt eller blot forstærker folks hengivelse til løgnen. Confirmation bias kaldes fænomenet på engelsk, når man opsøger, husker og foretrækker information og mennesker, som bekræfter ens allerede eksisterende livsopfattelse - og dette er en af de primære årsager til, at falsk information stortrives på de sociale medier, mener forskerne.

Demokratisk problem

Og hvad så? Må folk ikke selv om deres hyggeflirt med islamofobiske hadesider, klimakonspirationsteorier eller radikal veganisme, så længe det holder sig inden for lovens rammer?

Jo, men i det store billede indebærer spredningen af falsk information på internettet en risiko for cyberangreb, for terrorisme og for selve verdensordenens sammenbrud, lød det i en rapport fra World Economic Forum (WEF) i august 2015. Så grelt er det, at WEF kalder falsk information på internettet "en af de største trusler mod det moderne samfund".

"Enhver på internettet har muligheden for bevidst eller ubevidst at dele vildledende information, som er svær at korrigere, når den en gang er spredt. I nogle tilfælde kan konsekvenserne være meget alvorlige," siger Michela Del Vicario og henviser til sagen om "Jade Helm 15", en række simple militærøvelser på tværs af USA, der fik teorier om, at en borgerkrig, en fremmedinvasion eller et militært kup var på vej, til at løbe gennem de sociale medier som en steppebrand.

I tilgift kommer et indlysende demokratisk problem, mener Vincent F. Hendricks, professor og leder af Center for Informations- og Boblestudier (CIBS) ved Københavns Universitet. Især når man tænker på, at Facebook ifølge Reuters' store medieundersøgelser nu er den primære nyhedskilde for knap halvdelen af danskerne:

"Polariseringsklynger er et robust fænomen. Hvis du samler folk, der i øvrigt er enige, er det ikke sådan, at de nødvendigvis bliver mere nuancerede i deres standpunkter, når de diskuterer. Tværtimod forskyder hele gruppen sig ofte til et standpunkt, der er mere radikalt end udgangspunktet. Det kan være farligt for demokratiet - hvis man altså er tilhænger af det "drøftende demokrati"," siger Vincent F. Hendricks, der er ved at lægge sidste hånd på bogen "Vincents bobler", der blandt andet berører samme problemstilling som det italienske forskerhold. Bogen udkommer i foråret.

Ikke Facebook, men brugernes problem

Det ligger i Facebooks algoritmer - de programmer, der bestemmer, hvad vi ser - at man hovedsagelig præsenteres for ting, man kan lide og er interesseret i. Men man kan ikke give Facebook ansvaret for at opdrage os demokratisk, siger Filip Wallberg, journalistisk lektor på SDU:

"Facebook er ikke en demokratisk foranstaltning. Facebook er en virksomhed, der skal tjene penge, og den forretning ville gå meget dårligere, hvis de begyndte at udfordre folk og gøre det ubehageligt at gå på Facebook. Folk vil hygge sig, ikke føle, at de er omgivet af fjender, når de åbner sitet," siger han.

Vincent F. Hendricks supplerer:

"Polarisering eller lemmingeeffekten har eksisteret lige så længe, som der har været mennesker. Forskellen er, at nu foregår det med lynets hastighed og er potentielt globalt. Informationsteknologien kan på den måde være med til at forstærke en irrationel gruppeadfærd i en grad, som vi aldrig nogensinde har set før," siger han.

Internettet rummer i sin grundidé et vidunderligt demokratisk potentiale. Al tænkelig information er til rådighed til individets frie fordøjelse og refleksion. Men oplysningsfilosoffer som Kant og Rousseau ville tude af fortvivlelse, hvis de så, hvordan vi (mis)forvalter al den information, mener Vincent F. Hendricks

"Det har vist sig, at når du stikker folk mere information, så sorterer de bare kraftigere i det. De bliver ikke nødvendigvis mere oplyste," siger han.

Hos Facebook har man ikke nogen kommentar til den konkrete undersøgelse. Men Peter Münster, kommunikationschef for Facebook i Norden, siger, at det sociale medie primært ser det som sin opgave at lægge platform til de diskussioner, som brugerne ønsker at tage, og ikke at agere sandhedspoliti:

"Mange af de emner, der bliver diskuteret på Facebook, har ikke en objektiv sandhed eller facitliste. Folk kan virkelig være uenige og der kan være store forskelle på, hvad folk tror på. Vi ser ikke som vores opgave at regulere, hvad det er for en sandhed, der gælder. Man kan sige, at Facebook omvendt er et meget kraftfuldt værktøj til at gå i clinch med falske påstande eller opfattelser, man er uenig i. Man kan engagere sig og informere debatten med sin viden. Det eneste, vi forlanger, er, at man skal stå ved, hvad man siger, med sit rette navn," siger Peter Münster.

Hverken Vincent F. Hendricks og Filip Wallberg tror på computerprogrammer eller algoritmer, der kan sortere i indholdet på de sociale medier. Risikoen for censur er alt for stor. De mener, at vi med tiden vil blive bedre - og mere demokratiske - i vores brug af sociale medier. Vi er på en gang i færd med at "definere og lære de digitale spilleregler", som Filip Wallberg siger.

"At have internettet til rådighed føles i dag som en ekstra sans. Noget naturligt. Men det er det jo ikke. Facebook fylder 12 år i år. Sociale medier er stadig en ny socialpsykologisk erfaring, vi skal gøre os," siger Hendricks.

Danskerne på de sociale medier

Lemmingeeffekten på Facebook

Gode råd: Undgå at blive fanget i en "boble"

Test dit argument - har du selvstændige grunde til at tro på eller mene, hvad andre mener?

Tænk, før du "liker" - dit lille like er måske ubetydeligt, men det samlede antal "likes" kan have stor effekt på dannelsen af den offentlige mening. Kan du stå inde for det?

Stil spørgsmål til kilden - eller tjek selv den information, en holdning baserer sig på.

Tro ikke dine egne øjne - billeder er særligt virkningsfulde og dermed fristende at manipulere. Hvor stammer det fra? Og er det troværdigt?

Tal og del med omtanke - hvem deler du med, og kunne du stå inde for din kommunikation, hvis den foregik ansigt til ansigt?

Kilde: Vincent F. Hendricks: "Vincents bobler" (udkommer maj 2016).
Løkke snød dreng for slikkepind"
I september 2011 - kort inden folketingsvalget samme år - udkom Ekstra-Bladet med en historie om, at Lars Løkke Rasmussen (V) havde viftet en lille dreng om næsen med en slikkepind, før han stak den i inderlommen og forlod stedet. Historien blev delt over 3.500 gange på Facebook, før Ekstra-Bladet måtte berigtige den. Slikkepinden var en gave fra drengen til Løkke. Denne berigtigelse blev til sammenligning kun delt 158 gange på Facebook.
"Gravid kvinde overfaldet af flygtning"
I september 2015, da flygtningekrisen netop havde nået Danmark, vakte en Facebook-opdatering om et voldeligt overfald på en gravid kvinde på færgen Rødby-Puttgarden stor opsigt. Voldsmanden skulle være en af cirka 100 flygtninge om bord på færgen, en flygtning, som endda havde været i færd med at bryde ind i kvindens bil. Derfor, mente Facebook-brugeren, var "der kun en vej med dem efter min mening, og det er retur". Politiet kunne siden fortælle, at gerningsmanden var turist, ikke flygtning. Da var opdateringen delt flere tusinde gange.
"Bundesbankchef går af"
I januar 2013 spredte nyheden om Jens Weidmann, Deutsche Bundesbanks øverste chefs, højst overraskende afgang sig på de sociale medier. "Nyheden" opstod på små Twitter-konti, spredte sig til et sekscifret antal mennesker på få minutter og efter 18 minutter havde Euroen mistet 0,55 procent af sin værdi over for dollaren - et potentielt milliardtab på det finansielle marked. Oplysningen blev delt af både uautoriserede medier og etablerede aviser. Først da en talsmand fra Bundesbanken dementerede rygtet i stærke vendinger - "komplette blödsinn" på tysk - stabiliserede euroen sig igen.
"Obama er såret"
I april 2013 blev det amerikanske nyhedsbureau Associated Press' twitterkonto hacket. Kontoen med over seks millioner følgere udsendte et falsk tweet med ordlyden "Breaking: To eksplosioner i Det Hvide Hus, Barack Obama er såret", der blev "retweetet" med eksplosiv hastighed. Det amerikanske aktiemarked styrtdykkede øjeblikkeligt, et tab, der senere er beregnet til 200 mia. dollar. Efter få minutter fik både AP og Det Hvide Hus forsikret befolkningen om, at Obama havde det godt. Aktiekursen rettede sig herefter. En gruppe kaldet "Syrian Electronic Army" tog ansvaret for hackingen, og i USA har man siden debatteret, om det falske tweet reelt var et forsøg på "økonomisk terror".

62 procent af danskerne bruger i 2016 Facebook dagligt. Til sammenligning bruger kun 17 procent YouTube dagligt, 15 procent bruger Snapchat dagligt, 11 procent Instagram, mens kun fire procent dagligt bruger Twitter.

Når danskerne går på internettet, er læsning af e-mail lige nu det første, som 56 procent af danskerne foretager sig, men sociale medier haler stærkt ind. For 26 procent sammenlagt er sociale medier det første, de tjekker. Kun 12 procent tjekker nyheder som det første.

Særligt Facebook fungerer som "nyhedskanal" for danskerne. 47 procent fik i 2015 deres nyheder gennem sociale medier. Året før var tallet 35 procent.

Facebook, der blev lanceret i 2004, menes i dag at have knap 1,5 milliarder månedlige brugere på verdensplan.

KILDE: Socialemedier.dk, Digital News Report (Reuters), Facebook m.fl.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når vi går på de sociale medier, opsøger vi hovedsagelig information og holdninger, vi i forvejen er enige i. Og vi boltrer os gerne i falsk information, hvis det understøtter vores holdning. Polariseringen er et enormt demokratisk problem i en tid, hvor de sociale medier er blevet vores primære nyhedskanal.

# data[].attributes.body
https://www.bt.dk/utroligt-men-sandt/ny-rapport-facebook-er-lige-saa-godt-som-sex
26. jun. 2012 - Jan Erisken

# data[].attributes.headline
Vores hjerner degenererer af Facebook-debatten

# data[].attributes.subject
Vores hjerner degenererer af Facebook-debatten

# data[].attributes.body
Mette Nexmand, 23. JAN. 2016
https://politiken.dk/debat/art5608119/Vores-hjerner-degenererer-af-Facebook-debatten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vores evne til at debattere intelligent er ødelagt med de sociale medier. Vi må tilbage til at skrive breve til dem, vi er uenige med.

Først en indrømmelse: Jeg elsker Facebook.

Uden dette sociale medie havde jeg ikke fået de seneste to jobs eller lært min kæreste at kende. Jeg er med andre ord ikke Knud Romer, der fægter med gåsefjer og spytter med blæk, når talen falder på de digitale medier. Jeg arbejder og lever med dem, de åbner min verden og trækker min horisont hen over grænser, verdenshave og himmelrum.

Læs også: Knud Romer: Facebook er en kræftsvulst på internettet

Men de sidste par år er der sket en rædsom udvikling i vores lille klat grød af et land. Den digitale debatkultur er fuldstændig smadret. Tilbage er en masse vrede danskere, der pisser på hinanden i en lunken strøm af... ingenting.

Tag for eksempel ham der Mikael Jalving. Journalist, debattør, forfatter og glad for at cykle, kan jeg læse mig til ved lyn-googling. Han ser pæn ud på en mørkhåret ikke alt for liberal måde.

Så væltede Facebook ellers. På en formiddag kunne Jyllands-Postens debatredaktør indkassere tusinde og atter tusinde klik på jp.dk

Mette Nexmand

Men Jalving er også blogger på Jyllands-Posten, og her går det galt. Han skriver det mest rødvinsplørede bavl, senest om Helle Thorning-Schmidt, som han kaldte 'dukkebarn' og 'finke' i et blogindlæg 19. januar. Så væltede Facebook ellers. På en formiddag kunne Jyllands-Postens debatredaktør indkassere tusinde og atter tusinde klik på jp.dk. De fleste kom via delte opslag på Facebook - fra vrede kvinder især, der rasede over Jalvings ord. Jeg har selv hidset mig op på samme måde masser af gange. Men ikke længere, for det er en fordummende fælde; man får det dårligt af det.

Ikke alene er man med til at sprede det budskab, man er imod, man gøder også jorden for nye håbløse meninger. Og sådan går det i ring, uden at nogen bliver mindre vrede eller mere nuancerede. Mindst af alle Jalving, Day Poulsen, og hvad de ellers hedder, provobloggerne.
LÆS DEBAT
Læs også: Fri mig for din patetiske solidaritet på Facebook

De seneste års mediekamp på Facebook og økonomiske krise på de store dagblade har skabt et klamt uhyre, der sidder og tygger på sin egen slimede hale. Vi spilder tiden i kommentarspor og rasende opdateringer, og der foregår intet intelligent. I det øjeblik, du har skrevet en kommentar, får du kommentarer på din kommentar, som giver nye kommentarer, og det hele ophæver sig selv i en stressende rundesang.

Jeg vil ikke være med til det mere, og jeg synes også, at I skal melde jer ud. Vores hjerner degenerer.

De seneste års mediekamp på Facebook og økonomiske krise på de store dagblade har skabt et klamt uhyre, der sidder og tygger på sin egen slimede hale

Mette Nexmand

Lad os lave et tankeeksperiment: Hvad nu, hvis Facebook var opfundet, da H.C. Andersen udgav sine første tekster i starten af 1800-tallet? Så tror jeg aldrig, verden havde set hans mirakuløse eventyr. Den sprøde H.C. var blevet kørt i sænk af de sociale medier. Han ville være alt for nærtagende, klynkende og skrive om tandbylder og ulykkelige forelskelser.

Søren Kierkegaard, der var yngre, men langt mere dreven retorisk, ville have ristet ham og frataget det store talent motivationen én gang for alle. Kierkegaard mente nemlig, at H.C. Andersen var en patetisk nar, og det skrev han en længere tekst om i 1837. På papir. Hvis der havde eksisteret online-medier dengang, ville Kierkegaard blogge på berlingske.dk, og så kunne alle danskere klikke på facebookopslaget med krogen: 'H.C. Andersen er en kvindagtig og enfoldig fantast'.
LÆS MERE
Læs også: Facebook fremmer en blanding af forloren idyl og brutalitet

# data[].attributes.attachment_link.title
Vores hjerner degenererer af Facebook-debatten

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores evne til at debattere intelligent er ødelagt med de sociale medier. Vi må tilbage til at skrive breve til dem, vi er uenige med. Først en indrømmelse: Jeg elsker Facebook. Uden dette sociale medie havde jeg ikke fået de seneste to jobs eller lært min kæreste at kende.

# data[].attributes.body
https://politiken.dk/debat/debatindlaeg/art5591795/Unges-liv-er-styret-af-Facebook

# data[].attributes.headline
'Gør Facebook dig i dårligt humør? Det påvirker dig mere negativt end du tror'

# data[].attributes.subject
'Gør Facebook dig i dårligt humør? Det påvirker dig mere negativt end du tror'

# data[].attributes.body
BT, 21. marts 2018
https://www.bt.dk/blogs/goer-facebook-dig-i-daarligt-humoer-det-paavirker-dig-mere-negativt-end-du-tror

# data[].attributes.body
Skrevet af: Kristin S. Grønli
21. marts 2011 Videnskaben.dk
https://videnskab.dk/kultur-samfund/facebook-oger-selvrespekten

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/debat/2012/07/anerkendelse-paa-facebook-goer-haaber-paa
Skrevet af: Lars Lundmann
Udgivet d. 20 Juli 2012

# data[].attributes.headline
Elevformand forstår godt, at elever er på Facebook

# data[].attributes.subject
Elevformand forstår godt, at elever er på Facebook

# data[].attributes.body
https://politiken.dk/indland/uddannelse/art5531908/Elevformand-forstår-godt-at-elever-er-på-Facebook

# data[].attributes.body
Journalist Line Tolstrup Holm
Berlingske, 12 Januar 2016
https://www.b.dk/nationalt/naar-facebook-goer-os-dummere

# data[].attributes.body
https://politiken.dk/forbrugogliv/livsstil/art5531673/Sociale-medier-styrker-vores-venskaber

# data[].attributes.body
https://www.b.dk/nationalt/danskerne-er-traette-af-facebooks-ekkokamre

# data[].attributes.body
https://politiken.dk/debat/debatindlaeg/art5591795/Unges-liv-er-styret-af-Facebook

# data[].attributes.headline
Facebook øger selvrespekten, af Kristin S. Grønli

# data[].attributes.subject
Facebook øger selvrespekten, af Kristin S. Grønli

# data[].attributes.body
21 marts 2011
https://videnskab.dk/kultur-samfund/facebook-oger-selvrespekten

# data[].attributes.headline
Facebook øger selvrespekten, skrevet af Kristin S. Grønli

# data[].attributes.subject
Facebook øger selvrespekten, skrevet af Kristin S. Grønli

# data[].attributes.body
https://videnskab.dk/kultur-samfund/facebook-oger-selvrespekten

# data[].attributes.body
Elever lever i frygt for mobning på Facebook og sms
24. januar 2013
Politiken.dk
https://politiken.dk/indland/art5498145/Elever-lever-i-frygt-for-mobning-p%C3%A5-Facebook-og-sms

# data[].attributes.body
23. august 2018 Komputer For Alle
https://komputer.dk/