# data[].attributes.headline
Els alumnes de 1r d'ESO de l'Escola Guinardó, hem buscat notícies de l'impacte de la petjada humana en la pèrdua de la biodiversitat! Esperem que us faci pensar, com a nosaltres... Gràcies per ser aquí!

# data[].attributes.subject
Els alumnes de 1r d'ESO de l'Escola Guinardó, hem buscat notícies de l'impacte de la petjada humana en la pèrdua de la biodiversitat! Esperem que us faci pensar, com a nosaltres... Gràcies per ser aquí!

# data[].attributes.body
Si voleu saber què hi podem fer a nivell individual... arribeu al final!

# data[].attributes.headline
Pangolí en perill d'extinció. El País, 2020.

# data[].attributes.subject
Pangolí en perill d'extinció. El País, 2020.

# data[].attributes.body
Un dels sospitosos de transmetre el coronavirus, el Pangolí, és una de les espècies del món amb la que més es trafica. És un mamífer que es menja i les seves escames s'usen en medicina i rituals. Està en perill d'extinció. L'estan intentant reintroduir en diferents països.

# data[].attributes.headline
Madagascar, el 8è continent amenaçat. BBC, 2011.

# data[].attributes.subject
Madagascar, el 8è continent amenaçat. BBC, 2011.

# data[].attributes.body
A  Madagascar viuen un gran nombre d’espècies úniques que no es troben enlloc del planeta. Espècies com aquest camaleó de l'espècie Furcifer Timoni, està a punt de desaparèixer. A l'illa de Madagascar hi ha molta caça furtiva il·legal, i desforestació (més del 85% dels boscos ja han desaparegut per sempre).

# data[].attributes.headline
Mor un gall fer, espècie amenaçada, assetjat per turistes a Benasque. El País, 2017.

# data[].attributes.subject
Mor un gall fer, espècie amenaçada, assetjat per turistes a Benasque. El País, 2017.

# data[].attributes.body
L'au, un mascle en zel, va ser objectiu de moltes fotografies i persecucions quan mostrava el plomatge per atreure les femelles.
Aquesta excèntrica au, va estar durant més d'una setmana visitant zones ocupades per turistes, per a atreure les femelles, i dia sí dia també, les autoritats se l'enduien fora de cobertura de les càmeres.
Així va estar vivint aquest gall fer les seves últimes setmanes de vida. Fins al fatídic 5 de maig, quan no va poder amb l'estrès causat pels humans, i abans que el poguessin alliberar, va morir. BC

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un mascle de gall fer en zel. EFE

Un mascle de gall fer en zel, una au inclosa als catàlegs nacional i aragonès d'espècies amenaçades, ha mort al municipi pirinenc de Benasque (Osca) després que l'assetgessin grups de turistes que volien fotografiar-lo mentre mostrava el plomatge per atreure l'atenció de les femelles.

Segons informa el Govern aragonès, malgrat el comportament esquiu d'aquesta espècie i que es tracta d'una au fonamentalment nocturna, durant l'època de zel, que es produeix durant alguns dies a la primavera, es deixen veure amb facilitat en zones atípiques, freqüentades de vegades per persones.

Agents per a la Protecció de la Natura van ser informats que el passat 26 d'abril un exemplar de gall fer en zel s'aproximava a persones a la zona de la Plana de Senarta. Tot i que l'endemà van poder traslladar l'exemplar a una zona allunyada, en el moment de capturar-lo ja havia estat objectiu de moltes fotografies i de persecucions per immortalitzar el seu comportament i el seu inusual acostament a les persones.

Uns dies després, divendres 5 de maig, l'exemplar va tornar a aparèixer al mateix lloc i una vegada més va patir la persecució de les persones que transitaven per la zona. La immediatesa del cap de setmana va aconsellar als agents procedir de nou al trasllat de l'animal, bastant alterat per la situació, tot i que va morir abans que el poguessin alliberar.

Les fonts citades informen que la necròpsia de l'animal aportarà els detalls de les causes últimes de la seva mort, tot i que es considera que el gran estrès que ha patit durant els últims dies ha estat el desencadenant del fatal desenllaç.

"En definitiva, les molèsties causades per un públic que, desconeixedor del comportament d'aquesta espècie, ha intentat endur-se un record d'un esdeveniment excepcional buscant la proximitat a l'animal, ha estat la seva mort", subratllen.

En els últims anys, els albiraments de mascles en zel al Pirineu aragonès s'han produït amb certa freqüència, sense que hi hagi una explicació per als experts "completament satisfactòria" sobre les causes d'aquest comportament.

Alguns d'aquests especialistes relacionen aquest comportament amb la pèrdua d'hàbitats adequats per a l'espècie, amb interferències antròpiques o amb desequilibris demogràfics en les seves poblacions, conseqüència del declivi que estan patint a tota la seva àrea de distribució, tant al Pirineu com a la serralada cantàbrica.

En l'actualitat, al Pirineu aragonès queden menys de 50 mascles reproductors, cosa que va motivar el 2015 l'aprovació d'un Pla de Conservació de l'Hàbitat del Gall Fer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mor un gall fer, espècie amenaçada, després de ser assetjat per turistes a Benasque

# data[].attributes.attachment_link.description
Un mascle de gall fer en zel, una au inclosa als catàlegs nacional i aragonès d'espècies amenaçades, ha mort al municipi pirinenc de Benasque (Osca) després que l'assetgessin grups de turistes que volien fotografiar-lo mentre mostrava el plomatge per atreure l'atenció de les femelles.

# data[].attributes.headline
La Gavina fa el niu en la part més bruta de la platja de Barcelona. TV3 2020

# data[].attributes.subject
La Gavina fa el niu en la part més bruta de la platja de Barcelona. TV3 2020

# data[].attributes.body
La gavina corsa, fa el niu sota d'un bloc de formigó brut per la contaminació. Posa el ous en un espai que no es adient per a la seva espècie. MV

# data[].attributes.headline
Les noves malalties sorgeixen de la desforestació de selves i boscos per a convertir-los en monocultius. Crític, 03/06/2020

# data[].attributes.subject
Les noves malalties sorgeixen de la desforestació de selves i boscos per a convertir-los en monocultius. Crític, 03/06/2020

# data[].attributes.body
L’aparició de moltes de les noves malalties que es transmeten d’animals a éssers humans (anomenades zoonosis), sorgeixen de la desforestació de selves i boscos per a convertir-los en monocultius, com de soja o d'oli de palma. La fauna silvestre acaba delmada i confinada en petits reductes o ‘illes’ on l’elevada densitat de la seva població fa senzilla la multiplicació dels virus, facilitant el contagi posterior als éssers humans.
Foto d'un monocultiu de soja a l'Amèrica Llatina. PB

# data[].attributes.headline
Els gats salvatges maten cada dia un milió de rèptils en Austràlia. La Vanguardia 2018. 

# data[].attributes.subject
Els gats salvatges maten cada dia un milió de rèptils en Austràlia. La Vanguardia 2018. 

# data[].attributes.body
Els gats salvatges de Austràlia maten cada dia a mes de un milió de rèptils. En aquestes xifres es pot observar el grau dany ecològic a la fauna australiana també mostren la alliberació de animals no autòctons en zones naturals.

Els gats salvatges maten el voltant de 650 milions de serps i llangardaixos, de mitjana cada gat mata 225 rèptils per any. Poden matar moltes especies diferents com els dracs barbuts i geckos. Del total 11 són especies amenaçades.

Els gats australians mataven a mes de un milió de aus incloses especies en perill com el zorzal mateando, el pinchon i el lloro nucturn. AC

# data[].attributes.headline
L'ornitorinc s'encamina cap a l'extinció per culpa del canvi climàtic. RTVE.es / EFE, 2020.

# data[].attributes.subject
L'ornitorinc s'encamina cap a l'extinció per culpa del canvi climàtic. RTVE.es / EFE, 2020.

# data[].attributes.body
Una de les causes, és la forta sequera que pateix Austràlia des de l'any passat i que li està afectant molt. És calcula que degut a les actuals condicions climàtiques, així com la tala d'arbres i la fragmentació dels dics, el nombre de ornitorincs es reduirà entre un 47% a un 66% en els propers cinquanta anys.

# data[].attributes.headline
Tot sobre el perill d'extinció dels Koales. FayerWayer, 2020

# data[].attributes.subject
Tot sobre el perill d'extinció dels Koales. FayerWayer, 2020

# data[].attributes.body
Els incendis forestals a Austràlia han arrasat nombroses zones en què habiten els koales i han estat més de 2.000 víctimes. L'espècie ja estava declarada en perill d'extinció i ara amb els recents incendis han augmentat el risc.
També la destrucció del seu hàbitat a causa de l'ús de les terres per a l'agricultura i el desenvolupament humà. Si no es prenen mesures al respecte aquests animals podrien desaparèixer en menys d'una dècada.

# data[].attributes.headline
Una alga invasora procedent del Carib ha colonitzat part de la costa mallorquina. Ara Balears 2017

# data[].attributes.subject
Una alga invasora procedent del Carib ha colonitzat part de la costa mallorquina. Ara Balears 2017

# data[].attributes.body
Una alga invasora anomenada Halimeda incrassata  que és de color verd fosforescent  de Florida, Bahames i el mar Carib ha colonitzat tota la badia de Palma de Mallorca. Aquesta alga té el potencial necessari per transformar l’ecosistema coster poc profund i fins i tot alterar-ne la dinàmica tròfica. OB

# data[].attributes.body
Els Ossos polars depenen del gel per atrapar a la seva presa però ara el gel s'està  fonent per culpa del canvi climàtic. Les temporades de caça són cada vegada més curtes, i per cada setmana de gel que es perd en els hiverns de l'Àrtic, els óssos polars perden al voltant 7 kg de greix. MP

# data[].attributes.headline
Les cuques de llum, a tocar de l'extinció. Ccma.cat

# data[].attributes.subject
Les cuques de llum, a tocar de l'extinció. Ccma.cat

# data[].attributes.body
Les cuques de llum, caracteritzades per il·luminar la nit amb el seu cos, estan en perill d'extinció. els principals factors són: la pèrdua d'hàbitat, l'ús de pesticides i, la llum artificial, que són les tres amenaces més greus que posen en perill a les cuques de llum a tot el món. Només en queden unes 2.000 espècies en tot el planeta. PG

# data[].attributes.body
Actualment existeixen uns 2.000 individus en el món vivint en el seu hàbitat natural. L’ós panda pateix de la caça furtiva, ja que el seu pelatge és considerat un luxe, i de desforestació de plantacions de bambú, el seu aliment principal, per empreses de construcció. IR

# data[].attributes.headline
La Tortuga Angonoka, National Geographic 2020

# data[].attributes.subject
La Tortuga Angonoka, National Geographic 2020

# data[].attributes.body
La tortuga més rara del món triga 15 anys a arribar a l'edat de cria. Cada ou robat, o cada arbre o arbust talat afecta a aquesta espècie a la vora de l'extinció. Es creia que la tortuga ja havia desaparegut, però en 1984 va ser redescoberta al nord-oest de Madagascar. LG

# data[].attributes.headline
Un risc real d’extinció en massa, DIARI ARA 29/3/19

# data[].attributes.subject
Un risc real d’extinció en massa, DIARI ARA 29/3/19

# data[].attributes.body
El 40% de les espècies mundials d’insectes podrien desaparèixer en les pròximes dècades. L’article es va publicar al mes de febrer a la revista Biological Conservation. RC

# data[].attributes.headline
L'orangutà, amenaçat per una presa a Indonèsia. El País, 2020.

# data[].attributes.subject
L'orangutà, amenaçat per una presa a Indonèsia. El País, 2020.

# data[].attributes.body
Amb menys de 800 exemplars, el orangutà de Tapanuli és un dels més vulnerables del món. La construcció d'una central hidroelèctrica està modificant part de l'hàbitat de l'orangutà d'aquesta espècie, el que segons alguns científics, incrementarà la fragmentació de la població de simis i els exposarà encara més a la caça furtiva i conflictes amb agricultors. EE

# data[].attributes.headline
CAÇA DE BALENES. ADDA (Associació defensa drets dels animals).

# data[].attributes.subject
CAÇA DE BALENES. ADDA (Associació defensa drets dels animals).

# data[].attributes.body
Existeixen 80 espècies de balenes i dofins.  L’any 1986 es va prohibir a nivell mundial la seva caça. La caça massiva d’aquests cetacis en la dècada dels anys 30 va tenir conseqüències importants en la cadena tròfica. La desaparició de milers de balenes en l’Àrtic ha influenciat negativament en el escalfament global perquè aquests mamífers marins funcionen com a reguladors de la temperatura.
RG

# data[].attributes.headline
La Caça com a Esport. ADDA (Associació defensa drets dels animals).

# data[].attributes.subject
La Caça com a Esport. ADDA (Associació defensa drets dels animals).

# data[].attributes.body
Des de fa molts anys la caça per plaer s'ha permès a molts llocs. Això està afectant a l'ecosistema perquè ja no és la caça per sobreviure, sinó com a diversió. Molts animals estan en risc d'extinció perquè amb la caça maten més especies que les que neixen. Aquest greu problema afecte a la biodiversitat, i a la cadena alimentària. PM

# data[].attributes.body
A principis del segle XX existien 100.000 exemplars de tigres al món. Actualment només resta una població reduïda de 5000 a 7000 tigres. El tigre es troba en perill d'extinció, víctima de la caça furtiva, dels canvis mediambientals i de la fragmentació (separació) de la població. MP

# data[].attributes.body
Aquest bell animal, icona de la cultura mexicana, avui està considerat en perill d'extinció, a causa de l'expansió de la indústria ramadera i la desforestació del seu hàbitat. MC

# data[].attributes.body
És impossible saber el nombre de taurons blancs que existeixen. Ha arribat el punt en el que aquest, es considera una espècie amenaçada o en perill d'extinció en diferents llocs. JG

# data[].attributes.headline
Els insectes i vegetals pol·linitzats en perill d'extinció

# data[].attributes.subject
Els insectes i vegetals pol·linitzats en perill d'extinció

# data[].attributes.body
El 33% dels insectes estan en perill d'extinció. Circumstància que afecta també a pol·linitzadors com les papallones i les abelles, essencials per a la producció d'aliments. El 84% de les espècies de cultius i el 78% de les espècies de flors silvestres depenen de la pol·linització animal per reproduir-se,  a la Unió Europea. MM

# data[].attributes.headline
La desertificació fa extingir espècies. National Geographic.

# data[].attributes.subject
La desertificació fa extingir espècies. National Geographic.

# data[].attributes.body
La desertificació és la degradació de la terra a les zones àrides, és causada fonamentalment per l'activitat humana i les variacions climàtiques. Es tracta d'un dels principals reptes mediambientals del nostre temps.I no és que desapareguin moltes espècie d'animals i vegetals. AG

# data[].attributes.body
La carn de mandril es considera una menjar exquisit a l'oest d'Àfrica, i és part d'un comerç en creixement, amb tones de carn de mandril introduïdes de contraban a l'oest d'Europa diàriament. La tala i l'agricultura també estan limitant els seus llocs de refugi, de manera que aquests notables animals necessiten urgentment una protecció més eficaç. JM

# data[].attributes.body
L'axolot és un dels amfibis més sorprenents, ja que és capaç de regenerar pràcticament qualsevol part del seu cos, incloent el seu cervell. Lamentablement, la destrucció del seu hàbitat (llacs de la Vall de Mèxic) ha fet que a dia d'avui probablement hi hagi molts més exemplars en captivitat que en la naturalesa. JS

# data[].attributes.headline
Espanya importa carn de granges que s'aprofiten de la desforestació de l'Amazònia

# data[].attributes.subject
Espanya importa carn de granges que s'aprofiten de la desforestació de l'Amazònia

# data[].attributes.body
Greenpeace denuncia que hi ha empreses espanyoles que importen carn de granges que s'aprofiten de la desforestació. Són espais protegits però que, segons l'ONG, exploten per vendre carn congelada que després venen als mercats internacionals, també en països de la Unió Europea. JM

# data[].attributes.headline
Un 60% menys d'animals en 40 anys de consumisme.  Diari Ara, 2018.

# data[].attributes.subject
Un 60% menys d'animals en 40 anys de consumisme.  Diari Ara, 2018.

# data[].attributes.body
La població mundial d'animals vertebrats va disminuir un 60% entre el 1970 i el 2014 per culpa de l'ésser humà. Només una quarta part de la superfície del planeta esta lliure dels impactes nefasts de l'activitat humana, però l'any 2050 és preveu que només en  sigui una desena part. La zona del mon més afectada és l'Amèrica del sud i Amèrica central, on el volum de les espècies salvatges s'ha reduït un 89%. Les selves tropicals s'estan reduint i s'ha perdut un 20% de l'Amazònia només en els últims 50 anys. PE

# data[].attributes.headline
L'impacte d'un incendi en els peixos del Besòs és molt alt. 

# data[].attributes.subject
L'impacte d'un incendi en els peixos del Besòs és molt alt. 

# data[].attributes.body
L’Agència Catalana de l’Aigua ha activat mesures d’emergència per restituir la qualitat mediambiental a la conca del Besòs després dels efectes produïts per l’incendi en una planta industrial a Montornès del Vallès, que han tingut un impacte «alt» en la fauna del riu. PT

# data[].attributes.headline
Linx Ibèric es troba des de fa temps en perill d'extinció.

# data[].attributes.subject
Linx Ibèric es troba des de fa temps en perill d'extinció.

# data[].attributes.body
El Linx Ibèric es troba en perill d'extinció per: la manca d'aliment, la destrucció del seu hàbitat natural, els caçadors furtius i els atropellaments a les carreteres, ja que habita prop d'àrees poblades.
La Unió Internacional per a la Conservació de la Naturalesa, l'ha qualificat, com el felí més amenaçat del planeta. En només cinquanta anys, ha passat a estar reclosa en petites àrees sense connexió entre si.

# data[].attributes.headline
Algunas poblaciones de insectos aumentan en las aguas dulces debido al cambio climático . El.País, 23/04/20

# data[].attributes.subject
Algunas poblaciones de insectos aumentan en las aguas dulces debido al cambio climático . El.País, 23/04/20

# data[].attributes.body
Hi ha un augment dels insectes en aigua dolça i una davallada d'insectes terrestres. Espècies com les aranyes i marietes que poden estar en perill d'extinció en els pròxims 10 anys. El canvi climàtic provoca un desequilibri en l'ecosistema dels insectes. Això afectarà també als peixos. MA

# data[].attributes.body
La mona aranya està catalogada com a espècie en perill d’extinció a la llista vermella de la Unió Internacional per la Conservació de la Natura (UICN), ja que en els últims 45 anys les poblacions naturals s’han reduït en un 80%. Les principals amenaces que pateix són la desforestació de la selva tropical i la caça furtiva, ja que la seva carn és força apreciada en moltes regions de la seva àrea geogràfica. És probable que l’espècie pugui desaparèixer en un termini aproximat de 45 anys.

# data[].attributes.headline
Un milió d'espècies en risc d'extinció per culpa de l'ésser humà. Diari Ara,  06/05/2019

# data[].attributes.subject
Un milió d'espècies en risc d'extinció per culpa de l'ésser humà. Diari Ara,  06/05/2019

# data[].attributes.body
Tots els humans ja sabíem que estem destruint el planeta però mai era tan evident com ara, dels 8 milions d’espècies que hi ha al planeta el 75% són insectes, un milió estan amenaçades i el ritme d’extincions és molt gran i cada cop més ràpid que la mitjana dels últims 10 milions d’anys. Aquestes són les conclusions d’uns científics que porten treballant molt de temps a 50 països diferents.

# data[].attributes.headline
Informe de perspectiva del medio ambiente mundial

# data[].attributes.subject
Informe de perspectiva del medio ambiente mundial

# data[].attributes.body
El Programa de las Naciones Unidas para el Medio Ambiente (PNUMA) ha
escrito las conclusiones de los principales problemas ambientales del planeta en un extenso informe −740 páginas− Perspectivas del medio ambiente mundia l- .
Ahora somos 7.500 millones de habitantes sobre la Tierra y se espera para 2050 que sean 10.000 millones de personas y, para 2100, 11.000! Con sus impactos!
https://elpais.com/sociedad/2019/03/12/actualidad/1552409167_549272.html

# data[].attributes.body
Tràfic il·legal d'espècies, desforestació, construccions de preses i agricultura extensiva que canvia els hàbitats, assetjament i estrès d'animals a la natura,  espècies invasores, contaminació, desertització, separació dels individus, canvi climàtic: pèrdua gel, sequera i incendis,..
Us recomanem aquest vídeo: "I tu, què fas per la natura?" 2 minuts on ens dóna opcions del que hi podem fer.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Xarxa per a la Conservació de la Natura - XCN

# data[].attributes.attachment_link.title
I tu, què fas per la natura? - 5 de juny, Dia Mundial Medi Ambient 2020