# data[].attributes.headline
Cahier fra trejdestanden i Toulon (marts 1789) (gruppe 1)

# data[].attributes.subject
Cahier fra trejdestanden i Toulon (marts 1789) (gruppe 1)

# data[].attributes.body
En samling over krav og forventninger til 1. og 2. standen samt adelen, skrevet af trejdestanden.

Der skrives at:
- De forlanger at forfatningen skal fastsættes før der laves andre forslag (nok til lovgivning)
- De forlanger at lov kun er gyldig når den er vedtaget ved generelstænderne (og at disse generelstænder mødes hver tredje år)
- De forlanger at der stemmes i hoveder og ikke i stænder
- De forlanger en bedre repræsentation i det nationale system (vil gerne have at tredjestand har samme indflydelse som 1. og 2. tilsammen)
- De forlanger at ejendom bliver ukrænkelig (det kan ikke fratages uden lige erstatning)
- Krav om ytringsfrihed

Lovgivning:
12. Afskaffelse af salg af embeder uden skade for indehaverne (altså korruption - afskaffelse af mulighed for at købe sig til magt).
19.  Henvendelse til kongen og generalstænderne om afskaffelse af herremændenes øvrighedsmyndighed og dens tilbagevenden til kongens hånd...

Gejstlighed:
1. Forøgelse af den andel af tiende, der gives til sognepræster og kapellaner (flere penge til lavtstående sæder i det gejstlige system)
4. Bispeembeder, abbedier og andre fremtrædende gejstlige embeder tildeles i overensstemmelse med de gejstliges anerkendte fortjeneste og uden hensyn til fødsel, og de tildeles først og fremmest præster og kapellaner, der har udmærket sig gennem tjeneste og dyd...

# data[].attributes.headline
5. Maj 1789 - Indkaldelsen til stænderforsamlingen - (Gruppe 1)

# data[].attributes.subject
5. Maj 1789 - Indkaldelsen til stænderforsamlingen - (Gruppe 1)

# data[].attributes.body
- Hvad ønskede tredjestanden at opnå ved stænderforsamlingen?

At få afskaffet de privilegier (skattely) som andenstanden og førstestanden havde, samt mere magt og indflydelse til trejdestanden. (Men selvom der var 568 delegerede fra trejdestanden, var de alle fra byens borgerskab, og derved var der ingen bønder).

Man mener også at idet skattely-en fjernes, er det også krævet at alle andre privilegier ophæves, så der ikke opstår nye former for undertrykkelse.

Og hvis der skal tages skat, skal de midler som anvendes til at betale skatten udvælges af dem der skal betale skat, så det ikke bliver endnu mere "byrdefuldt".

Til gengæld ville adelen (1. og 2. standen) gerne have genindsat  nogle af de privilegier der blev truet, da de havde "været loyale overfor kongen".

Pressens lovlige frihed (ytringsfrihed)! Høje sæder i  det gejstlige system (bispsæder etc.)  tildeles dem der har udmærket sig gennem tjeneste og dyd (og ikke stand).

Forfatningen bevares dog monarkisk.

# data[].attributes.headline
17. Juni 1789 - Tredjestanden erklærer sig for nationalforsamlingen  - (Gruppe 1)

# data[].attributes.subject
17. Juni 1789 - Tredjestanden erklærer sig for nationalforsamlingen  - (Gruppe 1)

# data[].attributes.body
- Forklar kort hvad der sker, da stænderforsamlingen mødes i Versailles.

Trejdestanden forlangte at man stemmer som en helhed, da det vil give dem et flertal. Men dette ville 1. og 2. standen ikke, da de derved ikke havde flertal. De forslår at man stemmer som stander (hvilket vil sikre dem et flertal). Kongen støttede 1. og 2. standen, da de havde samme meninger.

Et alternativ var at trejdestandens og 1. og 2. standens indflydelse tilsammen i det mindste var lig hinanden, men så ville der hverken have været flertal eller mindretal!

Trejdestanden nægtede at følge kongens ord, og vedtog at de skulle være nationalforsamlingen, siden de repræsenterede størstedelen af det franske folk. Dette var et brud på enevælden og stænderforsamlingen.

# data[].attributes.headline
Sommeren 1789 - Dagene op til stormen på Bastillen (Gruppe 1)

# data[].attributes.subject
Sommeren 1789 - Dagene op til stormen på Bastillen (Gruppe 1)

# data[].attributes.body
- Skriv 3-5 stikord, der beskriver stemningen i Paris i dagene op til stormen på Bastillen.

- flersidet konflikt (folk, konge, de tre stænder)
- optøjer
- kompromisløs
- magt truet

Nogle af dem der var mest toneangivne var medlemmerne af den sociale gruppe "sans-culotte" (betyder uden-korte-bukser, altså folk med lange bukser, altså fattige folk). De var nogle af de mere radikale stemmer for revolutionen.

# data[].attributes.headline
 Kongen accepterer nationalforsamlingen (Gruppe 1)

# data[].attributes.subject
 Kongen accepterer nationalforsamlingen (Gruppe 1)

# data[].attributes.body
Hvorfor tror I, at kongen udadtil accepterer nationalforsamlingen, mens han samtidigt beordrer tropper til Paris?

Han ville hverken lade det virke som om at folket havde større magt end ham, eller ikke risikere at folket begik oprør og væltede hans magt. Han sendte tropper for at sikre at han kunne kontrollere et oprør hvis det skulle ske.

# data[].attributes.headline
14. Juli 1789 - Stormen på Bastillen (Gruppe 1)

# data[].attributes.subject
14. Juli 1789 - Stormen på Bastillen (Gruppe 1)

# data[].attributes.body
-  Da folkemasserne stormer Bastillen, står Ludvig d. 16 med et dilemma. Skal han mobilisere sine tropper og bekæmpe folkemasserne, eller skal han anerkende nationalforsamlingen. Hvad vælger han og hvorfor?

Han valgte at erkende nationalforsamlingen og sende hæren væk fra Paris. Dette var for at undgå en kaotisk borgerkrig.

Giv jeres bud på hvorfor stormen på Bastillen årligt fejres d. 14 juli som revolutionens begyndelse.

Det ses som et symbol på (mere end en "effektiv") starten af borgerkrigen, og var den "første" gang hvor folket viste sin magt i forbindelse med revolutionen.

# data[].attributes.headline
August 1789 - Nationalforsamlingens reformer og afskaffelsen af de feudale privilegier (Gruppe 2)

# data[].attributes.subject
August 1789 - Nationalforsamlingens reformer og afskaffelsen af de feudale privilegier (Gruppe 2)

# data[].attributes.body
-  Hvilke tiltag gavnede hhv. bønderne og det bedre stillede borgerskab?

Frankrig får et konstitutionelt monarki – et indskrænket kongedømme med en grundlov. Her blev alle borgere og bønder ligestillede, hvilket sikrede magt

Alle borgere og bønder blev ligestillede til en valgt nationalforsamling.

”Aktive borgere ” (dvs. borgere, der var fyldt 25 år og betalte et beløb i skat) fik tildelt valgret ved denne nationalforsamling.

Hvem drog størst fordel af disse liberale reformer og på bekostning af hvem?

De liberale reformer, der blev vedtaget af nationalforsamlingen (1791) gavnede primært det solide borgerskab (de velhavende samfundslag)

Reformerne afskaffede den feudale samfundsstrukur, for at skabe en ny politisk orden. Denne orden gav dog ikke bønderne og de fattige den samme politiske indflydelse som de rige.

# data[].attributes.headline
27. August 1789 - Menneskerettigheds-erklæringen (Gruppe 2)

# data[].attributes.subject
27. August 1789 - Menneskerettigheds-erklæringen (Gruppe 2)

# data[].attributes.body
- Nævn de 3-5 punkter i uddraget af erklæringen, som I synes er de vigtigste? Og hvad kendetegner disse punkter?

1. Menneskene fødes og forbliver frie og lige i rettigheder.

Disse er friheden, ejendomsretten, sikkerheden og retten til modstand mod undertrykkelse

2. Målet med enhver politisk sammenslutning er at bevare de naturlige rettigheder.

Dette betyder at alle politiske sammenslutninger er til for at beskytte og respektere det enkelte individs rettigheder.

3. Friheden består i at kunne gøre det, som ikke skader næsten.

Dette betyder, at en persons frihed ikke bør blive udnyttet til at skade eller krænke andre. Du kan ikke skade andres frihed, på samme måde som at de ikke kan skade din. Det er en grundlæggende beskyttelse.

4. Grundlaget for al magt hviler hos folket.

Med andre ord er det folket, der bestemmer hvem der skal have magt. Ingen bestemt samfundsklasse eller enkeltperson kan udøve autoritet eller magt uden at have fået legitimitet og bemyndigelse fra folket.

# data[].attributes.headline
5. Oktober 1789 - Kvindemarchen til Versailles (Gruppe 2)

# data[].attributes.subject
5. Oktober 1789 - Kvindemarchen til Versailles (Gruppe 2)

# data[].attributes.body
- Hvad ønskede de parisiske kvinder at opnå med denne march?

De parisiske kvinder ønskede at få madforsyninger og bedre levevilkår til de sultende i Paris. De råbte “Brød til Paris” under deres vandring fra Paris til Versailles den 5. oktober.

Befolkningen i Paris led af alvorlig fødevaremangel og led af fattigdom, mens kongen og adelen levede i rigdom.

Kvinderne prøvede at konfrontere kongen (Ludvig d. 16) og tvinge ham til at gøre noget.

Bonus-spørgsmål:
- Hvad fortæller det om samtidens opfattelse af dronningen, at mange mener, hun skulle have sagt "lad dem spise kage" i forbindelse med kvindemarchen?

Her har vi 2 bud på en fortolkning:

• Peter: Jeg tror, at befolkningen opfattede dronningen som en enormt snobbet og velhavende person. Kage var en fin spise og var måske ikke ligefrem mættende. Så det fremstår som et meget arrogant svar fra dronningen.

# data[].attributes.headline
I 1791 udfærdiges Frankrigs nye forfatning som var inspireret af menneskerettighedserklæringen.

# data[].attributes.subject
I 1791 udfærdiges Frankrigs nye forfatning som var inspireret af menneskerettighedserklæringen.

# data[].attributes.body
- Men var det alle, der kunne vælges til nationalforsamlingen? Og hvem havde stemmeret?

Nej, det var udelukkende det højere og rigere borgerskab. Bønderne havde hverken stemmeret eller indflydelse.

- Underskrev kong Louis d. 16 denne forfatning af 1791 frivilligt? Hvis nej, hvordan forsøgte han så at undgå at underskrive den?

Ledende spørgsmål. Nej, kongen ville ikke underskrive forfatningen frivilligt.

Han gemte sig på sit slot i Versailles og planlagde en flugtplan, som desværre gik i vasken.

# data[].attributes.headline
Juli 1790 - Ludvig XVI accepterer modvilligt indførslen af et konstitutionelt monarki, og Ludvig XVI bestemmelsesret indskrænkes.

# data[].attributes.subject
Juli 1790 - Ludvig XVI accepterer modvilligt indførslen af et konstitutionelt monarki, og Ludvig XVI bestemmelsesret indskrænkes.

# data[].attributes.headline
17. Juni 1791 - Kong Ludvig XVI og dronning Marie Antoinette forsøger at flygte fra Paris, men opdages og tvinges tilbage.

# data[].attributes.subject
17. Juni 1791 - Kong Ludvig XVI og dronning Marie Antoinette forsøger at flygte fra Paris, men opdages og tvinges tilbage.

# data[].attributes.headline
April 1792 - Frankrig erklærer krig mod Østrig  (Gruppe 5)

# data[].attributes.subject
April 1792 - Frankrig erklærer krig mod Østrig  (Gruppe 5)

# data[].attributes.body
Hvorfor erklærer Frankrig krig mod Østrig? Og hvad ønsker Frankrigs modstandere at opnå?

Frankrig erklærede krig da Østrig ikke ville trække deres tropper fra den franske grænse.
Østrig (og Preussen) havde sat disse tropper, da de syntes at den franske revolution skabte uro i Europa, og ville derfor gerne vende tilbage til monarkiet, så revolutionen ikke bredte sig til resten af Europa.

# data[].attributes.headline
D. 10. August 1792 stormer de parisiske borgere kongeslottet og tager kongen til fange (Gruppe 3)

# data[].attributes.subject
D. 10. August 1792 stormer de parisiske borgere kongeslottet og tager kongen til fange (Gruppe 3)

# data[].attributes.body
- Hvad motiverede Paris’ borgere til at storme kongeslottet og tage kongen til fange?
Folket mente, at man havde retten til at være fri - menneskerettigheden og naturlovene. Det er grundet af de tre filosoffer og samfundskritikere, Voltaire, Montesquieu og Rousseau. Folket havde været underlagt en samfundsorden, hvor borgerstanden nærmest var umulige at komme fri fra.

- Hvordan beskrives den folkemængde, der har stormet slottet af Francois de Rochefoucauld? (Kilde nr. 6).
Den stormende folkemængde beskrives morderiske og blodhændede i følge Francois de Rochefoucaulds erindringer, om d. 10. august 1792. Disse menneske udnyttede aktionen til at udøve vold, fordi Francois de Rochefoucaulds beskrive deres bedrifter, som om de var stolte af det “fortalte mig om deres bedrifter”.

- Beskriv stemningen i Paris i denne periode med 3-5 stikord
Oprørskt. Splittet. Usikkerhed i fremtiden. Utilsigtet. Visionære.

# data[].attributes.headline
September 1792 - Monarkiet afskaffes, og republikken indføres  (Gruppe 3)

# data[].attributes.subject
September 1792 - Monarkiet afskaffes, og republikken indføres  (Gruppe 3)

# data[].attributes.body
- Nationalforsamlingen nedlægger sig selv til fordel for hvad?
Det nedlægges til fordel for folket, hvor en fælles og mere fair republik oprettes. Da republikken udarbejdede en forfatning, var det et endeligt brud på både enevælden, men også stændersamfundet i Frankrig. Denne forsamling skulle repræsentere hele det franske folk.

- Hvilke politiske ændringer sker i denne periode?
Republik indføres. Konversperson i republikken udvælges til en ny samfundsorden. Samfundskritikere baner vejen for ny samfundsstruktur mht. frit menneske.

# data[].attributes.headline
(21. januar 1793) - Ludvig XVI henrettes (Gruppe 3)

# data[].attributes.subject
(21. januar 1793) - Ludvig XVI henrettes (Gruppe 3)

# data[].attributes.body
- Hvorfor henrettes Ludvig XVI?
Afskaffelse af de gamle skikke og traditioner og ny plads andre samfundsstrukturer. Monarkiet skulle fjernes så de nye tænkere kunne udføre deres tanker.

- Hvad er hans titel ved henrettelsen?
Hans titel blev “Borger Capet.”, hvilket står skrevet i “I dommen kaldtes han ”borger Capet ”. Han blev henrettet den 21.januar 1793, og dronning Marie Antoinette henrettedes i oktober 1793.” (s.5 linje 8. )

Dette demonstrere Kongefamilien Capets skift fra konge titel til bare at være en borger. Altså understreger dette skiften mellem den låste samfundsstruktur.

# data[].attributes.headline
1792-1793 - Frankrigs krigserfaringer  (Gruppe 5)

# data[].attributes.subject
1792-1793 - Frankrigs krigserfaringer  (Gruppe 5)

# data[].attributes.body
- Hvilke lande bekrigede Frankrig?
Belgium, Spanien, Portugal, Nederlandene, Sovjet unionen, Tyskland, Østrig, Preussen

- Hvordan var Frankrigs attitude ifm. disse krige?

- Hvordan var stemningen internt i Frankrig?
Der var panik internt i paris. Dette var grundet prisstigninger og kornmangel

- Oplevede Frankrig overvejende militær succes i denne periode?  Eller led de overvejende nederlag?
Det er lidt blandet. Til at starte med i 1792 bliver noget af Nordfrankrig invaderet, men kort tid efter er det væk igen, og Frankrig begynder at erobre lidt land. Til sidst i maj-juni 1793 tager Frankrig dog en del nederlag.

# data[].attributes.headline
(Oktober 1793) Marie Antoinette henrettes (Gruppe 3)

# data[].attributes.subject
(Oktober 1793) Marie Antoinette henrettes (Gruppe 3)

# data[].attributes.body
- Hvorfor tror I at hun henrettes? (det står ikke i teksten, men måske I kan give et kvalificeret bud).

# data[].attributes.headline
1793, Stemningen op til indførelsen af rædselsherredømmet (Gruppe 4)

# data[].attributes.subject
1793, Stemningen op til indførelsen af rædselsherredømmet (Gruppe 4)

# data[].attributes.body
Hvordan beskrives Frankrigs tilstand i 1793? Skriv 3-5 stikord

Undertrykkelse
Diktatur
Revolution
Guillotine
Blodig

# data[].attributes.headline
1793-1794 - Rædselsherredømmet og Robespierre (Gruppe 4)

# data[].attributes.subject
1793-1794 - Rædselsherredømmet og Robespierre (Gruppe 4)

# data[].attributes.body
- Hvordan beskrives Robespierre i grundbogen? Forsøg at beskriv ham med 3-5 ord, som I synes passer på beskrivelsen af ham.
1. terrorstyre
2. brutal
3. magtvanvid (næsten)
4. halvshugget - død

- Hvad gjorde Robespierre, for at sikre revolutionens overlevelse?
Han var den ledende figur i dannelsen af det såkaldte rædselsherredømme, hvor der blev foretaget massearrester, retssager og henrettelser på de politiske faktioner og andre personer, som blev betragtet som fjender af revolutionen.
og da han fik magtvanvid "gav sit liv for revolutionen"

- Hvad tænker I om disse initiativer for at sikre revolutionens overlevelse? Er de udtryk for de liberale tanker, som blev udtrykt i menneskerettighedserklæringen fra 1789?

De følger ikke rigtigt de tanker som kom til udtryk i menneskerettighedserklæringen, da han begyndte med at fjerne sine politiske modstandere. Ved at han fremstillede dem som "følgere af revolutionen, men en forkert slags revolution", kunne han komme i bedre position ved massearrester, retssager og henrettelser på kontrarevolutionære og politiske modstandere.

# data[].attributes.headline
Juli. 1794 - Robespierre og rædselsherredømmets endeligt (Gruppe 4)

# data[].attributes.subject
Juli. 1794 - Robespierre og rædselsherredømmets endeligt (Gruppe 4)

# data[].attributes.body
Hvorfor passer udtrykket ”revolutionen æder sine egne børn” netop på Robespierre?
fordi han var en vigtig figur, der i høj grad fik udbredt  revolutionen men han fortsættende magtfulde metoder og brutalitet endte også med at overskride de liberale tanker fra 1789. Dermed blev han også selv et offer at de rædselsherredømme, som han selv havde udviklet.
han endte med at blive halshugget i pga revolutionen.

# data[].attributes.headline
1793-1795 - Frankrigs krigserfaringer (Gruppe 5)

# data[].attributes.subject
1793-1795 - Frankrigs krigserfaringer (Gruppe 5)

# data[].attributes.body
- Hvordan klarer Frankrig sig militært fra 1793-95?
Her tager Frankrig først hele sit eget land tilbage, hvor de derefter vinder området omkring Holland og Belgien.

- Hvordan har Frankrig formået at få Europas største hær på denne tid?
Tror det var den parisiske underklasse der begyndte at få flere provinsbyer til at slå sig sammen med dem, men er ikke sikker.

# data[].attributes.body
- I 1795 indføres en ny regering. Hvad blev denne kaldt, og hvad var årsagerne bag valget af denne regering ifølge teksten?

Direktoratet blev indført i 1795 og de kom til magten pga. Robespierres  henrettelse i juli 1794.
det var et regeringssystem som havde 5 mænd som havde den udøvende magt. Det var direktoratet som havde magten indtil november 1799 hvor konsulatet overtog magten.

# data[].attributes.headline
1795-1798 Frankrigs krigserfaringer (Gruppe 5)

# data[].attributes.subject
1795-1798 Frankrigs krigserfaringer (Gruppe 5)

# data[].attributes.body
Hvordan klarer Frankrig sig militært i denne periode fra 1795-1798?
Frankrig begynder at erobre næsten alt det østlige for Frankrig, og noget af Italien, samtidig med at de overtager hele Spanien. Østrig og Preussen trækker sig ud af krigen i oktober 1797.

# data[].attributes.headline
D. 9 november 1799 - Napoleon tager magten (Gruppe 5)

# data[].attributes.subject
D. 9 november 1799 - Napoleon tager magten (Gruppe 5)

# data[].attributes.body
- Forklar kort ud fra jeres viden om Napoleons militære succeser og de interne stridigheder i Frankrig, hvordan det lykkes Napoleon at overtage magten i Frankrig.
Folket var træt af det svage styre i Frankrig, og Napoleon udnyttede det til at overtage magten med hans tidligere viden om god krigsføring. Han lavede et militærkup, og udråbte sig selv til kejser.

# data[].attributes.body
Napoleon var general, diktator og kejser

Direktionsperiode fra 1795-1799
(i 1799 foretages der et  militært kup og Napoleon bliver suveræn).
Napoleon blev kejser i 1804

Der blev lavet en ny forfatning, men den var mest til pynt.
- velhavende borgerskab
- republik men uden indflydelse fra proletariatet

(Perspektiver til forløb om Romerriget: perioder med stabil regering, så følger uro fulgt af blodigt oprør, som resulterer i at en ny enevældig leder tager magten - en cirkel.)

Derudover er kroningen lidt anderledes end de tidligere fransk kroningsceremonier - Napoleon tager nemlig selv sin krone og placerer den på sit hoved, hvor paven  forhen har gjort dette, for at symbolisere at kejseren/kongen er valgt af Gud.

Resultatet:
* Endnu et arveligt monarki
* Gejstlighed og adel forsat uden formel indflydelse (resultat af revolution)
* Jordomfordelingen opretholdes (resultat af revolution)
* Lighed for loven og meritokrati (merit: "hvad nogen har fortjent"/"gunst" - altså at stillinger fyldes på baggrund af deres arbejde og ikke slægt (så meget som muligt))
* Økonomisk frihed, religionsfrihed men ingen politisk frihed

Har Napoleon stoppet eller indført revolutionen?
- begge dele: han har både indført nogle af de fremstillede ændringer samt taget magten
- stoppet: han har indført nogle af de  fremstillede ændringer for at undgå flere folkeoprør og forlænge revolutionen, men tager magten og stopper derved effektivt revolutionen

Til slut har trejdestanden ikke opnået deres første mål om at have politisk lighed - medmindre at man argumenterer for at ingen frihed for alle standende betyder at der er politisk lighed. Napoleon har magten.

# data[].attributes.body
Napoleonkulten og nationalismen

Frankrigs territorium var udvidet med store områder i Italien. I en række lande blev Napoleons slægtninge indsat som herskere. De blev franske "klientstater". Det tysk-romerske kejserrige, der længe kun havde eksisteret som en tom form, blev opløst, og der blev oprettet et forbund af tyske stater – det såkaldte Rhinforbund.

-    Rhinforbundet? Et forbund af 16 tyske fyrstendømmer, der var under beskyttelse af Napoleon.

I dette fransk beherskede Europa var der blandt liberalt indstillede borgere – og især ungdommen – stor begejstring for Napoleon og de idéer, han repræsenterede: ligestilling af alle borgere og afskaffelse af standsprivilegier. Napoleon, der kom fra en middelstandsfamilie, blev et forbillede.

Napoleons nederlag

England stod tilbage som Frankrigs eneste betydelige modstander. Den engelske flådes overlegenhed beskyttede øriget mod de franske hære. Frankrig forsøgte nu at knække England ved at standse al handel mellem England og det øvrige Europa – den såkaldte "fastlandsspærring". Men det ikke var muligt for Napoleon at invadere England eller på anden måde tvinge det til fred, så alliancen brød sammen.

Det var Rusland, der først trådte ud af alliancen med Frankrig. Det fik Napoleon til i 1812 at angribe Rusland med en hær på 600.000 mand. Det felttog blev indledningen til hans fald. Den hårde russiske vinter og de umådelige afstande, der gjorde hærens forbindelseslinjer uoverstigeligt lange, førte til hans nederlag.

Ganske vist nåede Napoleon med sin armé til Moskva, der blev besat, men de russiske hære var ikke blevet afgørende slået, og russerne havde sørget for at fjerne eller ødelægge fødevarelagre og nedbrænde landsbyer, så det blev umuligt at føde og indkvartere den store hær – det kaldes "den brændte jords taktik".

Også hovedstaden Moskva brændte. Napoleons hær blev tvunget til at trække sig tilbage midt om vinteren, og det betød, at hovedparten af de mange hundrede tusinde soldater omkom af sult og kulde.

Denne katastrofe førte til opløsning af det franske herredømme. De allierede faldt fra, og i 1814 blev Napoleon besejret af Rusland, Preussen, Østrig og England. Paris blev erobret, og Napoleon blev afsat og forvist til den lille Middelhavsø Elba. Året efter sendte de sejrende magter ham meget længere væk – til øen Skt. Helena ved Sydafrika.