# data[].attributes.body
Vi har lavet en folder som problemejeren (og andre interesserede) kan tage med sig når de kommer forbi vores vidensbazar på mandag

# data[].attributes.body
klar til præsentation og bedømmelse af medstuderende

# data[].attributes.body
Kvik snak (tidligere omtalt som speeddating)

# data[].attributes.body
Et eksempel på hvordan "kvik snak" udføres, som skal bruges til vores stand

# data[].attributes.body
Der knokles med at lave en prototype til fremvisning af "kvik snak" på vidensbazaren

# data[].attributes.body
· Små læringsrum – i det store læringsrum

· Gruppens inklusion i det omtalte barns miljø

· VNT – sprogstimulering

· Optagelse af praksis

# data[].attributes.body
Et basalt konfliktløsningsredskab kan hjælpe med at styre retningen i arbejdet med at finde en løsning på en konflikt.

Modellen har otte trin:

1. Direkte kontakt. Blive enige om at være uenige. 2. Acceptere forsøg på at finde en løsning. Træde tre skridt tilbage – og eventuelt inddrage en hjælper. 3. Begge får tid og rum til at fortælle om synspunkter og udtrykke følelser. 4. Finde og formulere hovedlinjer i konflikten. 5. Finde og formulere behov og interesser. 6. Finde løsninger – og gerne flere, så man kan forhandle løsninger. 7. Sikre, at de involverede kan acceptere den forhandlede løsning. 8. Formulere konkrete aftaler.

# data[].attributes.body
Reformulering og gentænkning af problemstillingen samt skabe overblik over indsamlet research: 1. Hvad synes I - nu hvor I er blevet klogere - at jeres problemstilling faktisk handler om?

Vores fokus er ændret fra at det ikke er barnets sprogvanskeligheder der er problemet, til at det er selve konteksten. Det er ikke barnet der skal inkluderes i en gruppe, det er gruppen der skal inkluderes i barnets miljø, der kan på den måde skabes et fælles tredje.

2. Hvad har I fået øje på - som I ikke kunne se i starten af forløbet?

At fokusset skal være på konteksten og ikke på barnet. Små læringsmiljøer er relevante i forhold til at opbygge hans sociale kompetencer.

3. Lav en top-fem-liste over de/den vigtigste oplysninger/viden, I har fået?

1. Vores fokus er ændret fra barnet til konteksten.

2. Læring gennem leg - de har bedre mulighed for at udvikle deres kompetencer ved at lære igennem leg, da de ikke opdager at de lære. 3. Små læringsmiljøer for at opbygge kompetencer, inklusion og læring. 4. Opmærksomhed omkring udviklingszoner, så læringsmiljøet bliver tilpasset barnets niveau. 5. Innovativ tilgang til konflikthåndtering, f.eks. ved hjælp af nedenstående model.

4. Har I oplevet at se/få noget at vide som overraskede eller undrede jer?

Igen, konteksten af problemet og ikke selve barnet.

# data[].attributes.body
Fre. d. 9. maj 2014

# data[].attributes.body
Tors. d. 8 maj 2014

# data[].attributes.body
Tors. d. 8. maj 2014

# data[].attributes.body
Tors. d. 8. maj 2014

Selvfølgelig valgte vi et Disney spil :)

# data[].attributes.body
Tors. d. 8 maj 2014 I forbindelse med mediepædagogik og digital literacy, har vi besvaret nedenstående opgave.

# data[].attributes.body
Man. d. 5 maj 2014 tog gruppen en tur ud for at opleve 'den virkelige verden'. Da den omhandlede institution ikke havde tid eller overskud til at få besøg, tog vi til "skovbrynet" for at få en idé om målgruppen.

# data[].attributes.body
Legesæt til sprogstimulering, produceret af skrald

# data[].attributes.body
Siden 1. juli 2010, har alle daginstitutioner givet 3-årige en sprogvurdering, hvis der er sproglige, adfærdsmæssige eller andre forhold, der giver formodning om, at barnet har brug for sprogstimulering. Kommunalbestyrelsen skal endvidere give sprogstimulering til de børn, der på baggrund af sprogvurdering vurderes at have behov for sprogunderstøttende aktiviteter. Omfanget af sprogstimuleringen skal fastsættes ud fra en konkret vurdering af det enkelte barns behov.

# data[].attributes.body
- En pædagog, som barnet kender godt, informerer forældrene om, at deres barn skal gives en sprogvurdering. - Forældrene får et skema med hjem, hvor de selv udfører første del af sprogvurderingen med barnet. - Forældrene afleverer skemaet til pædagogen, der overfører besvarelserne til et registreringsskema på det enkelte barn. - Pædagogen udfører nu den pædagogiske del af sprogvurderingen. Der er ikke regler om, hvor sprogvurderingen skal udføres, men afhængig af, om barnet går i dagtilbud eller ej, kan det f.eks. Være i dagtilbuddet eller i hjemmet. - Forældrene præsenteres for den samlede score, det vil sige det samlede resultat af de to vurderinger. - Hvis barnet vurderes at have behov for opfølgende sprogstimulering, aftaler pædagog og forældre det videre sprogstimulerende forløb

# data[].attributes.body
Gruppen fejrer Sannes 22 somre :-)

# data[].attributes.body
I forbindelse med projektet "tegn din hjerne"

# data[].attributes.body
Hvordan definerer gruppen et godt samarbejde?

Nøgleord:

- kommunikation

- At være åben/at kunne diskutere sig frem til enighed

- fælles ambitionsniveau

- Respekt

- Plads til hygge

# data[].attributes.body
Som et led af dagens gruppearbejde,
Fre. d. 25 april 2014

# data[].attributes.body
Et barn i børnehaven har ofte konflikter med de andre børn, han råber, skubber og slår. Personalet har prøvet at arrangere voksen-barn aktiviteter samt at støtte ham i leg og være ved hans side imens han leger. De har også prøvet at skabe frirum og snakke med ham. Drengen er et sprogbarn, men har ikke fået stillet nogen diagnose, og der er ingen indstilling til at diagnosticere ham. Der er dog tegn på mangelfuld opdragelse. Hvad gør man for at skabe et rum, så barnet bliver inkluderet? Barnet er en dreng på 4 år og er af dansk herkomst. Han leger godt og bliver derfor valgt til i leg af de andre børn, men ligeledes grundet hans udadreagerende adfærd bliver han valgt fra af andre. Hans aggressioner kommer i forbindelse med at han kan blive forstyrret i leg og andre aktiviteter.

Temaer:

- Frustration

- Konflikthåndtering

- Inklusion

- Sprogbarrierer/stimulering

- Forældresamarbejde

# data[].attributes.body
I pædagogiske sammenhænge handler innovation om, aktivt og konkret, at engagere sig i sin omverden gennem det faglige indhold, om at se muligheder og være nyskabende, samt at kunne omsætte idéer til virkelighed og derved skabe (nye) værdier.

Det kunne f.eks. handle om udvikling og formidling af humanitære projekter, kulturelle arrangementer og events eller nye måder at oplyse, informere og undervise på. I en videre forstand handler det om, hvordan vi som mennesker opfatter og anvender de informationer og teknologier som vi omgås med i vores dagligdag. Innovation omhandler også idéudvikling, kreativitet og formgivning. Det er en læringsproces, som blandt andet indeholder konceptudvikling, produktion og formidling.

# data[].attributes.headline
En defination af kreativitet og innovation

# data[].attributes.subject
En defination af kreativitet og innovation

# data[].attributes.body
Bizar eller kreativ...?

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovation og kreativitet - en definition

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er innovation og kreativitet? Hvad er forskellen, og hvorfor er det vigtigt? En kort forklaring af Jensen På Hovedet

# data[].attributes.body
Det er jo overhovedet ikke innovativt at begrænse sin kreativitet!

# data[].attributes.body
projekt "tegn din hjerne". Vi i gruppen, blev bedt om at finde vores individuelle styrker, og skrive ned hvad vi selv mener vi er gode til.

# data[].attributes.body
Gruppen bliver dannet ud fra vores forskellige farver, med henblik på "the whole brain model"

# data[].attributes.body
Charlotte fra den integrerede daginstitution "møllegården" præsenterer institutionens problematikker i dagligdagen...

# data[].attributes.body
"rød"

# data[].attributes.body
"rød"

# data[].attributes.body
"grøn"

# data[].attributes.body
"gul"

# data[].attributes.body
"gul"

# data[].attributes.body
"blå"