# data[].attributes.location_name
Щербанівка, Киевская область

# data[].attributes.headline
Веселий Кут, Киевская область

# data[].attributes.subject
Веселий Кут, Киевская область

# data[].attributes.body
Село засноване в 1816 році. Перші жителі — німці-колоністи — переселенці з території колишнього Герцогства Варшавського, предки яких були вихідцями з Мекленбурга і Померанії. Кожна родина отримала двір площею 1 десятину, довжиною 200—220 м і шириною 55 м, і ділянку землі в 60 десятин. Загальна кількість сімей першопоселенців: 141.

# data[].attributes.attachment_link.title
Село ПАРИЖ (Веселий Кут) в Одеській області

# data[].attributes.location_name
Верем'я, Киевская область

# data[].attributes.headline
Верем'я, Киевская область

# data[].attributes.subject
Верем'я, Киевская область

# data[].attributes.body
Окрім цікавої кераміки, поселення Верем'я відоме знахідками рідкісних для трипільської культури людьских поховань. Перше з них В. Хвойка виявив під уламками обмазки одного із жител. Скелет небіжчика лежав на підстилці із березової кори в скорченому положенні на правому боці із сильно зігнутими ногами, головою на південний-захід. Кістки похованого суттєво обпаленні. Стіни могильної ями були обкладені товстим шаром перепаленої глини, так само і скелет небіжчика. Друге поховання знаходилось знаходилось за межами площадок та складалось із черепа, стегнової кістки та двох зубів. Третє поховання також знаходилось віддалено від давніх жител та складалось із черепа, який супроводжувався зламаним двічі просвердленою крем'яною сокиркою, пласкою мідною сокирою типу Остров-Корбулуй та крем'яним ножем [1].

Окрім пам'яток трипільської культури, на полі поблизу с. Верем'я знайдено римські монети (II століття н. е.) та бронзову шийну гривну.

# data[].attributes.location_name
Трипілля, Киевская область

# data[].attributes.headline
Трипілля, Киевская область

# data[].attributes.subject
Трипілля, Киевская область

# data[].attributes.body
Високої майстерності носії трипільської культури досягли в будiв ництві житла. Мешкали трипільці в чотирикутних одно- чи двоповер хових будинках завдовжки до 25-27 м i завширшки 6-7 м. з кількома приміщеннями. Свої оселі будували так: у землю вкопували дубовi стовпи, а між ними з хмизу викладали стіни, які обмазували глиною: зверху на стовпи спирали дво- або чотирискилий, укритий соломою або очеретом дах з отвором для диму. У кожній хаті була велика піч, а біля пет - лежанки з випаленої глини. Стіни й піч іноді розмальовували. Археологи знайшли численні глиняні модельки трипільських жител. Вони, а також залишки жител дали змогу вченим реконструювати зовнішній вигляд трипільських хат.

Трипільська люднiсть жила сiм'ями, що об'єднувалися в общини, а пізніше - у племена. Спершу поселення трипільців були невеликими. Розташовані здебільшого на узвишші поблизу річок, вони складалися з 30-40 глинобитних помешкань. Будинки розташовувалися колом, iз загоном для худоби в центрі. Кiлькiсть жителів кожного такого посе лення складала зазвичай 600-700 осіб. Згодом деякi поселення розрос лися так, що кількість мешканців сягала в них до 10 тис. осіб. Такі поселення-гіганти називають протомістами. Концентричнi кола, за якими розташовували трипільці свої будинки, утворювали щось подібне

до вулиць. Установлені на підставі археологiчних розкопок факти свідчать про досить упорядковане громадське життя носіїв трипільської куль тури. Загальну кiлькiсть трипільців дослідники оцiнюють приблизно п 1 млн осіб.

# data[].attributes.location_name
вулиця Фрунзе, Киев

# data[].attributes.headline
вулиця Фрунзе, Киев

# data[].attributes.subject
вулиця Фрунзе, Киев

# data[].attributes.body
Вiдкриття Кирилівської стоянки в 1893 р. стало справжньою сенсацією. Назва стоянки пов'язана з тогочасною назвою вулиці, де вiдбувалися розкопки. Найдавніший шар залягав на глибині понад 30 м вік знайдених там пам'яток сягае 20 тис. років. Археологи виявили велику кількість кісток мамонта та волохатого носорога. За підрахунками до слiдникiв, самих лише мамонтів було 67. Знайдено також кострища із залишками кiс ток мамонта. А ще дослідники відкопали Моде близько 200 знарядь праці. Основним заняттям мешканців стоянки було полювання.
Жили вони в наземних житлах, споруджених iз жердин, вкритих шкі рами. Зовні споруди укріплювали черепами та бивнями мамонтів.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Національний музей історії України

# data[].attributes.attachment_link.title
Києво-Кирилівська стоянка. Орнаментовані фрагменти бивнів мамонта

# data[].attributes.location_name
Мізинська стоянка, Черниговская область

# data[].attributes.headline
Мізинська стоянка, Черниговская область

# data[].attributes.subject
Мізинська стоянка, Черниговская область

# data[].attributes.body
Люди цього поселення мешкали 20.000 років тому.
Мешкало 50 осіб

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тетяна Діденко

# data[].attributes.attachment_link.title
Мізинська стоянка. Меандр. Оркестр. Календар