# data[].attributes.body
Venäjä valloitti Etelä-Suomen. Sen aikainen Tsaari oli Aleksanteri ensimmäinen.  Hän valloitti suomen saadakseen Ruotsin Britannian vastaiseen kauppasaartoon. Tästä hän oli sopinut Napoleonin kanssa Tilsitin sopimuksessa.

# data[].attributes.body
Elias Lönnrot kokoaa Kalevalan

# data[].attributes.body
Valtiopäivät määräaikaisiksi. Suomesta virkakieli ruotsin rinnalle. Kunnallisuudistus: kirkon ja  kunnan asiat erotettiin toisistaan. Oma sotaväki.

# data[].attributes.body
Helmikuun manifesti eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistuskirja oli Venäjän keisari Nikolai II:n 15. helmikuuta 1899 antama säädös, jolla asetettiin erityinen säätämisjärjestys Suomen suuriruhtinaskuntaa koskeville yleisvaltakunnallisille laeille

# data[].attributes.body
Ensimmäinen sortokausi on Suomessa käytetty nimitys ajanjaksosta 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa
•       Venäjänkielen opetusta kouluissa lisättiin.

•       1901 asevelvollisuuslaki.

•       Postilaitos ja rautatiet Venäjän valvontaan.

•       Venäläisille oikeus Suomen virkoihin.

•       Sanomalehtien lakkauttamisia.

# data[].attributes.body
Suomalaiset aktivistit olivat vuoteen mennessä 1904 muodostaneet salaisen verkoston, joka kaavaili Bobrikovin murhaa vastalauseena venäläistämispolitiikalle. Heidän edelleen ehti kuitenkin Kouluylihallituksen 29-vuotias apukamreeri, senaattori Waldemar Schaumanin poika Eugen Schauman, joka murhasi Bobrikovin ampumalla tätä 16. kesäkuuta 1904 Helsingin Senaatintalossa eli nykyisessä Valtioneuvoston linnassa. Schauman suunnitteli ja toteutti tekonsa yksin, vaikka oli yhteydessä myös muihin aktivisteihin.

# data[].attributes.body
Suurlakko oli Venäjän keisarikunnassa ja sen hallintaan kuuluneessa Suomen suuriruhtinaskunnassa loka–marraskuussa 1905 tapahtunut laaja, vallankumouksellinen lakko. Suomessa tapahtuma oli sekä suomalaisten yhteinen kansannousu Venäjän keisarikuntaa vastaan, että osa 1900-luvun alussa suomalaisten kesken käytyä sisäpoliittista valtataistelua. Suurlakko johti ensimmäisen venäläistämiskauden päättymiseen ja sääty-yhteiskunnan muuttumiseen parlamentaarisen kansalaisyhteiskunnan suuntaan. Viimeksi mainitun suhteen toteutuivat yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä kansanedustuslaitoksen eli eduskunnan perustaminen Suomeen. Korkein poliittinen valta jäi kuitenkin Venäjän keisarin ja keskushallinnon haltuun. Ensimmäinen sortokausi päättyi Bobrikovin murhaan ja suurlakkoon

# data[].attributes.body
Vuoden 1906 eduskuntauudistuksen ansiosta saatiin Suomeen edistyksellinen kansanedustuslaitos. Perustuslaki antoi kuitenkin hallitsijalle täydellisen veto-oikeuden eduskunnan päätöksiin sekä vapaat kädet toimeenpanovallan johtamisessa. Siinä missä perustuslain antamat oikeudet hallitsijalta lakkasivat, otettiin käyttöön sen vastaiset määräykset.

Äänioikeus eduskuntavaaleissa kaikille 24 –vuotta täyttäneille, myös naisille

# data[].attributes.body
Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakso n jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917, jolloin Venäjä pyrki merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa.

# data[].attributes.body
Heinäkuussa 1917 vasemmiston ajama valtalaki. Valta eduskunnalle.

# data[].attributes.body
•       Marraskuussa 1917 porvarienemmistöinen eduskunta julistautui korkeimman vallan käyttäjäksi.
•       Tunnustusta pyydettiin Pohjoismailta ja länsivalloilta. Ne halusivat odottaa ensin Neuvosto-Venäjän päätöstä.

•       Neuvosto-Venäjä tunnusti Suomen. Syyt mm: ei halunnut vihollista Pietarin lähelle. Myös propagandasyyt. Ja Marxilainen ideologia

# data[].attributes.attachment_link.title
​Eduskunta ja itsenäistyminen 1917 -tietopaketti

# data[].attributes.attachment_link.description
Historiallinen tietopaketti Eduskunta ja itsenäistyminen 1917 esittää dramaattisen vuoden käänteet valtiopäivien näkökulmasta.

# data[].attributes.body
•       Sota kesti 3 kk.
•       •       Huono elintarviketilanne.

•       Viljatoimitukset Venäjältä loppuivat. Työttömyys.

•       Nälänhätää, nälkämellakoita. Mielenosoitukset, lakkoilut. Köyhälistö kärsi eniten.

•       Porvarit suhtautuivat työväestön vaatimuksiin nihkeästi.

•       Aseelliset ryhmät: punakaartit, valkokaartit (suojeluskunnat).

•       Bolševikeilta aseita punakaartilaisille. Kannustivat suoraan toimintaan, antoivat koulutusta ja neuvontaa.

•       Sisällissota syttyi tammikuussa 1918  venäläisten aseistariisumisella. Pohjanmaalla, Mannerheimin käskystä.

•       Punaiset perustivat kansanvaltuuskunnan Helsinkiin, senaatti pakeni Vaasaan. Senaatin tavoite: vallan palauttaminen.

Osapuolten koostumus:

•       Punaisissa: työväestöä, tilatonta maataloustyöväkeä, torppareita

•       Valkoisissa: itsenäisiä talonpoikia, keskiluokkaa (= esim. virkamiehiä, ylioppilaita, kauppiaita, opettajia, pappeja).

# data[].attributes.body
Tynkäeduskunta oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 kokoontunut vajaalukuinen eduskunta, josta puuttuivat lähes kaikki sosialidemokraattisen puolueen (SDP) kansanedustajat. Syksyn 1917 vaaleissa eduskuntaan oli valittu 92 sosialidemokraattia ja 108 porvarillisten puolueiden edustajaa, joten lähes puolet eduskunnasta oli poissa. Tynkäeduskunta toimi maaliskuussa 1919 pidettyihin seuraaviin eduskuntavaaleihin saakka.

# data[].attributes.body
Vaikka täyttä yhteisymmärrystä ei koskaan saavutettu, valittiin Suomen kuninkaaksi lokakuussa 1918 Hessenin prinssi Friedrich Karl. Hänet nimitettiin tehtäväänsä suomalaistetulla hallitsijanimellä Fredrik Kaarle. Maailmanpoliittinen tilanne eli nopeasti, eikä kuningas lopulta koskaan edes käynyt maassamme. Saksa antautui ensimmäisessä maailmansodassa ja hanke peruuntui.

# data[].attributes.body
Laki vuokra-alueiden lunastamisesta eli ”torpparilaki” oli 17. heinäkuuta 1918 hyväksytty laki torppareiden ja mäkitupalaisten oikeudesta lunastaa vuokra-alueensa. Lakia täydennettiin 1919 koskemaan myös lampuoteja.

# data[].attributes.body
Sopimuksessa Petsamo liitettiin Suomeen, kun taas Suomeen liittymisestä sopineet Repolan ja Porajärven kunnat jäivät Neuvosto-Venäjälle. Muilta osin maiden välinen raja jäi vastaamaan vanhaa Suomen suuriruhtinaskunnan itärajaa. Suomen oli myös luovuttava liittoalueestaan Kirjasalon tasavallasta Pohjois-Inkerissä. Tartossa sovitut Suomen rajat olivat pienemmät kuin suomalaisten alkuperäisissä tavoitteissa, mutta laajemmat kuin Neuvosto-Venäjän tavoitteissa. Suomen tavoittelema Itä-Karjalan alue jäi osaksi Neuvosto-Venäjää ja kysymys sen autonomisesta asemasta jäi hiertämään maiden välejä.

# data[].attributes.body
Kansainliitto oli kansainvälinen järjestö, joka perustettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen tehtävänään aseidenriisunta, valtioiden välisten asioiden ratkaisu ja elinolosuhteiden ylläpito. Yhdistyneet kansakunnat korvasi Kansainliiton toisen maailmansodan jälkeen.

# data[].attributes.body
Oikeasti Neuvostoliiton pohja luotiin marraskuussa 1917, kun vallankumousjohtaja Vladimir Iljitš Leninin bolševikkiklikki kaappasi vallan Pietarissa. Tätä oli edeltänyt vuosien vallankumouksellinen työ tsaari-Venäjällä, jonka osana oli myös Suomen suuriruhtinaskunta.

# data[].attributes.body
Köyhäinhoitolaki on nyttemmin kumottu laki, jossa köyhäinhoito Suomessa määriteltiin uudelleen. Köyhäinhoitolaki säädettiin vuonna 1922. "Jos työntekijä on ollut saman työantajan työssä taikka palvellut samassa liikkeessä tai yrityksessä vähintään kaksikymmentä vuotta ja sinä aikana tullut kivulloiseksi tahi muuten työhön kykenemättömäksi, ettei hän enää voi itseään elättämään, olkoon oikeutettu voimainsa mukaisesti työtä vastaan saamaan kuolinpäiväänsä asti elatuksensa työnantajan tahi, jos niin kohtuullisesti harkitaan, hänen perillisiltään tahi liikkeen tai yrityksen omistajalta."

# data[].attributes.body
YYA-sopimus eli sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja keskinäisestä avunannosta oli sopimustyyppi, joita Neuvostoliitto solmi Varsovan liittoon kuuluvien maiden ja Suomen kanssa. YYA-sopimus Suomen ja Neuvostoliiton välillä allekirjoitettiin 6. huhtikuuta 1948. Allekirjoittajina olivat Suomen presidentti J. K.Paasikivi

# data[].attributes.body
Hän oli tasavallan istuva presidentti yhtäjaksoisesti vuodesta 1956 alkuvuoteen 1982, yli 25 vuoden ajan. Viimeinen presidenttikausi jäi kesken sairauden takia.

# data[].attributes.body
yöpakkaskriisi oli Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa syksyllä 1958 ilmennyt kriisi. Heinäkuun 1958 vaaleissa vasemmistolainen Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL) oli saanut 25 % äänistä ja nousi 50 edustajalla eduskunnan suurimmaksi puolueeksi. Sosiaalidemokraatti Karl-August Fagerholmin muodostamaan hallitukseen puoluetta ei kuitenkaan hyväksytty. Neuvostoliitto veti suurlähettiläänsä pois suomesta.

# data[].attributes.body
Noottikriisi on Suomen ja Neuvostoliiton välisissä suhteissa vuonna 1961 tapahtuneesta poliittisesta kriisistä käytetty nimitys.