# data[].attributes.body
·Ett av råden är att läraren bör ”läsa och tolka betygskriterierna… utifrån ämnets eller kursens syfte, centrala innehåll och den undervisningen som har bedrivits”. Vilka kriterier tycker du är svaga och behöver förtydligas utifrån syfte och centrala innehåll?

I samtliga PREST-ämnen tycker vi att betygskriterierna blivit mer svävande och otydliga. Det innebär en större frihet men också att det kan bli problem med likvärdig bedömning. Överlag har betygskriterier plockats bort och lagts till i det centrala innehållet. Det innebär att vissa moment inte får samma tyngd och det blir mer upp till läraren vad man tycker att betygskriteriet ska innehålla.
Det handlar om att få eleverna att förstå hur de ska visa sina förmågor, hur de tänker och löser problem. Lärandematrisen borde bli ett tydligt redskap.

# data[].attributes.body
·Vilka kunskaper eller delar i betygskriterierna, tillmäter ni större vikt vid betygssättningen och varför?
Hkk: val och handlingar, faktorer och beslut. Det kräver ett mer komplext tänkande för att man ska komma fram till ett rimligt resultat.
Idh: rörelse, förebygga, planera och genomföra, för att förstå vilka faktorer som påverkar ett hälsosamt och friskt liv. Värdera olika val. Kroppsideal och normer.
Slöjd: arbetsprocessen, man ser vad eleven har förstått. Terminologin. Ämnesspecifika begrepp.
Bild: idéutveckling, bearbeta inspirationskällor, tillvägagångssätt, hitta sätt under processen genom att välja handlingsalternativ som leder framåt. Bildanalys, tolka och förstå bilder på olika sätt, kontext, vi möts av bilder hela tiden och behöver ställa oss kritiska till det vi möter.
Elevernas agerande har fått en större plats, de ska själva ha en idé som de presenterar och utvecklar. Det handlar om det egna drivet.
Teknik: idé till lösning, teknikutveckling och dokumentation.

Det våra ämnen har gemensamt är att eleverna ska kunna värdera och välja.

# data[].attributes.body
·Olika underlag/bedömningar har olika relevans vid betygssättningen. Vad påverkar vilken relevans olika underlag får? Vilka bedömningar väger mer?
Bild: använda sig utav bilder som är angelägna för eleverna, skapa relevans för eleverna.
Idh: rörelse och värdering av olika aktiviteter och hur de påverkar den egna hälsan.
Musik: skapande och musicerande, att delta aktivt i grupp, spela/sjunga, eleven ska genom samarbete bidra till resultatet.
Hkk: värdering, använder jag rätt metoder? hur blev
slutresultatet? vad har det för påverkan på miljön? min ekonomi? att blir en kritisk konsument
Teknik: från idé till lösning, fysiska och skriftliga lösningar.
Slöjd: teknik, rätt verktyg, problemlösning.

# data[].attributes.body
Hur kan vi säkerställa att lärarens tolkning och bedömning följer likvärdighetsprincipen och är rättvisande?

Utökat samarbete mellan PREST-lärare vid olika skolenheter med samma ämnesinriktning för att ge möjligheter till samsyn och likvärdig bedömning.

# data[].attributes.body
Hur kommer den nya sammantagna bedömningen att påverka elevernas betyg? Utifrån ditt ämne, vilken elevprofil kommer att gynnas av en sammantagen bedömning?
Bild: I och med att ord, begrepp och utvärdering har försvunnit kommer språksvaga elever att gynnas eftersom det inte blir samma press på att presentera en skriftlig uppgift.
Musik: som ovan
Slöjd: som ovan
Idh: som ovan
Hkk: som ovan
Teknik: duktiga elever har lättare att få högre betyg.

Rent allmänt blir det lättare att nå godkänt betyg och det gäller för samtliga PREST-ämnen.

# data[].attributes.body
Vad har ni för erfarenhet av olika matriser samt deras syfte och utformning?

Uppgiftsspecifika bedömningsmatriser.
Betygsmatriser.
Lärandematriser.

Syftet är att eleverna ska förstå vad de ska kunna för en viss betygsnivå.

# data[].attributes.body
Kan du ge exempel på en lärandematris, en bedömningsmatris och förklara hur det skiljer sig åt?