# data[].attributes.attachment_link.title
Magnetisme – Hvad er det, og hvorfor er Jordens magnetfelt vigtigt? (Natur teknologi)

# data[].attributes.attachment_link.title
Elektromagnetisme: Opdagelsen der ændrede verden

# data[].attributes.body
Vi laver 2.6 i grupper

Oskar og Lasse

Martin Alexander og Viktor

Dominic og Julius

Jeg viser 2.7

Vi laver 2,9 hvis vi når det :)

Hvis tiden er knap tager jeg 2,7 ud

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Magnetisme er et fysisk fænomen, som optræder overalt, hvor elektrisk ladede partikler er i bevægelse. Magnetisme knytter sig dels til bestemte materialer, dels til strømførende ledere.

Magnetfelter og strømførende ledere

Et magnetfelt påvirker ladninger i bevægelse, idet:

hvor er ladningens hastighed, og er den resulterende kraft på ladningen. Af ligningen fremgår bl.a. at kraftpåvirkningen er nul, hvis partiklen er i hvile. At det er et krydsprodukt viser, at kraften virker vinkelret på både hastighed og magnetfelt. Et magnetfelt får altså kun en ladning til at ændre retning, mens farten forbliver konstant. [1]

Magnetfelter måles med SI-enheden tesla (T). De kraftigste elektromagneter kan generere magnetfelter på 10-100 T, mens Jordens magnetfelt er omkring 70 μT ved polerne.

Strømførende ledere

I 1820 påviste Hans Christian Ørsted, en af elektromagnetismens opdagere, ved et berømt forsøg, at der er et magnetfelt rundt om en strømførende leder, stærkere jo større den elektriske strømstyrke er, svagere jo større afstanden til lederen er. Vha. Ampères lov kan man vise at den magnetiske fluxtæthed rundt om en lang, lige leder er givet ved

hvor er vakuumpermeabiliteten. Magnetfeltlinierne danner koncentriske cirkler rundt om lederen. Magnetfeltets retning er givet ved følgende højrehåndsregel: Grib om magneten med fingrene i strømmens retning, og der hvor tommelfingeren er, vil magnetens nordpol være.

I det indre af en solenoide (en lang og lige spiralsnoet leder) er den magnetiske fluxtæthed givet ved

hvor er solenoidens længde. Feltlinierne er parallelle med solenoidens akse.

I det indre af en torus (en spiralsnoet leder som er bukket til en cirkel) er den magnetiske fluxtæthed givet ved

hvor er storradius i torusen. Feltlinierne danner koncentriske cirkler rundt om omdrejningsaksen.

Magnetiske materialer

Alle stoffer påvirkes i en eller anden grad af et magnetfelt, selv om vekselvirkningen undertiden kan være så svag, at det kræver specialudstyr at påvise den. De mest kendte materialer, som er magnetiske er jern (Fe), kobolt (Co), nikkel (Ni) og Lanthaniderne med grundstofnumrene 57 til 71.

Til påvisning af magnetisk orden i et materiale benyttes neutronspredning. Neutroner bærer et magnetisk moment som er i stand til at vekselvirke med magnetiske momenter i materialeprøven.

Mange stoffer kan magnetiseres. Per definition er magnetisering lig magnetisk dipolmoment per volumen.

Man kan gøre en jernstang magnetisk ved at stryge den med en stangmagnet eller ved at vikle en ledning omkring den og sende strøm igennem. Man kan afmagnetisere jernstangen igen ved at føre den gennem en spole med vekselstrøm, ved opvarmning eller ved at slå den, så domænerne indeni igen ligger tilfældigt. Stangmagneter kaldes permanente magneter, og de er temmelig kraftige. Ikke alle materialer af jern kan gøres til permanente magneter. Stål kan magnetiseres permanent, mens blødt jern ikke kan. Forskellen på disse er mængden af forskellige stoffer f.eks. kulstof. De magneter som bruges til at magnetisere med kaldes alnico-magneter og de indeholder både jern, nikkel, kobolt og en lille smule kobber. Disse magneter bruges til mange ting, bl.a. kreditkort, som indeholder magnetkoder.[kilde mangler ]

Når et materiale placeres i et ydre magnetfelt, vil der i materialet induceres strømme som genererer et modfelt. Fænomenet betegnes diamagnetisme.

Hvis man placerer et stykke superledende materiale i et ydre magnetfelt som ikke er for stærkt, vil der i superlederen induceres elektriske strømme som giver ophav til et magnetfelt der er lige så stærkt og modsat rettet det ydre magnetfelt. I den forstand er en superleder en perfekt diamagnet. Superlederes evne til at fortrænge et ydre magnetfelt fuldstændigt kaldes Meissner-effekten. Den gør det bl.a. muligt for et lille stykke superleder at svæve i et ydre magnetfelt.

Visse stoffer magnetiseres midlertidigt når de placeres i et ydre magnetfelt. De tiltrækkes af en permanent magnet. Fænomenet betegnes paramagnetisme. Det optræder i stoffer som indeholder atomer eller nanopartikler med permanente magnetiske momenter.

Visse materialer kan magnetiseres permanent. Det gælder jern, nikkel, kobolt og gadolinium. Fænomenet kaldes ferromagnetisme. Det skyldes at uparrede elektronspin orienterer sig parallelt inden for små områder, de såkaldte domæner. Magnetiseringen i de forskellige domæner peger i forskellige retninger, men når det ferromagnetiske materiale placeres i et ydre magnetfelt, magnetiseres det i samme retning som det ydre felt. Det skyldes dels at domæner drejer sig, dels at de domæner som i forvejen vender rigtigt, vokser på bekostning af de øvrige.

Når alle domæner peger i samme retning, kan magnetiseringen ikke øges yderligere. Mætningsmagnetiseringen yder typisk et bidrag til den magnetiske fluxtæthed der er tusindvis af gange større end det ydre felt som afstedkom magnetiseringen. Herpå beror anvendelsen af jernkerner i elektromagneter.

Magnetiseringen aftager med stigende temperatur. Når temperaturen overstiger en vis grænse, den såkaldte Curie-temperatur som karakteriserer det pågældende materiale, falder magnetiseringen til nul. For jern er Curie-temperaturen 1.043 grader Kelvin eller 770 grader Celsius.

I visse materialer er uparrede elektronspin orienteret antiparallelt på en sådan måde at de udligner hinandens magnetfelt. Fænomenet betegnes antiferromagnetisme.

Den magnetiske orden aftager med stigende temperatur. Når temperaturen overstiger en vis grænse, den såkaldte Néel-temperatur, som karakteriserer det pågældende materiale, er den magnetiske orden helt forsvundet.

Jernmineralet goethit er antiferromagnetisk.

I visse materialer er uparrede elektronspin orienteret antiparallelt på en sådan måde at de delvis udligner hinandens magnetfelt. Fænomenet betegnes ferrimagnetisme.

Jernmineralet magnetit er ferrimagnetisk.

Litteraturhenvisninger

Eksterne henvisninger

# data[].attributes.attachment_link.title
Magnetisme - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Magnetisme er et fysisk fænomen, som optræder overalt, hvor elektrisk ladede partikler er i bevægelse. Magnetisme knytter sig dels til bestemte materialer, dels til strømførende ledere. Et magnetfelt påvirker ladninger i bevægelse, idet: hvor er ladningens hastighed, og er den resulterende kraft på ladningen. Af ligningen fremgår bl.a.

# data[].attributes.attachment_link.title
Atomer: Isotoper og henfald. "Endelig noget om radioaktivitet!"

# data[].attributes.attachment_link.title
Stråling Overalt omkring Os: Hvor Farligt Er Det?

# data[].attributes.attachment_link.title
Alfa,beta og gammastråling, praktisk forsøg til naturfag

# data[].attributes.attachment_link.title
hvilken gas anses for at være sværest at have i atmosfæren i forhold til drivhuseffekten co2 eller methan

# data[].attributes.attachment_link.title
Biography of Marie Curie for Kids: Famous Scientists for Children - FreeSchool

# data[].attributes.body
Metangas forsøg

Hvorfor er metan mere udskældt end co2

Hvad vejer de.

# data[].attributes.headline
10.12.25  Hvad er radioaktivitet, hvilke former og hvordan påvirker det levende celler

# data[].attributes.subject
10.12.25  Hvad er radioaktivitet, hvilke former og hvordan påvirker det levende celler

# data[].attributes.body
Vi er i gang med at lave et oplæg hvor I forklare begreber inde for radioaktivitet

# data[].attributes.body
I laver methangas i grupper.

I skal udfylde papiret om den hypotetiske-deduktive metode.

I får papiret, det er bedst at udfylde elektronisk. Det ligger under skriv opgaver på denne padlet. Skriv synopse

# data[].attributes.body
ok nu går det ned af bakke

# data[].attributes.attachment_link.description
Create interactive quizzes, polls, presentations, and more to engage your audience.

# data[].attributes.body
en fysikquiz der lå under geografi :)

# data[].attributes.attachment_link.title
Produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Create interactive quizzes, polls, presentations, and more to engage your audience.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mini-undersøgelse om energi, miljø og klima | Naturfagsprøven | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Mini-undersøgelse om energi, miljø og klima PUBLICERET: OKTOBER 2023 | AF MARIANNE NORDLUNDEKan jeg leve mere bæredygtigt? I skal nu lave en mini-undersøgelse om bæredygtighed. Mini-undersøgelsen består af flere dele. Nogle dele skal I løse i jeres…

# data[].attributes.attachment_link.description
JeopardyLabs has over 5948 games on fysik

# data[].attributes.attachment_link.description
De fire hoved-atomer i primært al den mad vi spiser?, De to forskellige proteiner, Atomerne med H, C og O , Denne sakkarid kaldes i daglig tale for stivelse

# data[].attributes.attachment_link.title
How the Genius of Marie Curie Killed Her

# data[].attributes.attachment_link.description
Meiose er dannelse af kønsceller. Kønsceller er udgangspunktet for kønnet formering. Kønsceller har kun ét kromosom fra hvert kromosompar, hvor alle andre celler i en organisme har et fuldt sæt kromos (…)

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Introduktion | Biologi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Introduktion Alle levende organismer er opbygget af celler. Det gælder både planter, dyr, bakterier og svampe. Cellen er den mindste levende enhed. Nogle organismer består kun af en celle, det er fx bakterier. Mennesket derimod indeholder 37…

# data[].attributes.attachment_link.title
Fødevareproduktion og bæredygtighed | GEOGRAFI

# data[].attributes.attachment_link.title
madspild, transport og øko - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Vi skal i denne uge prøve at få lavet nogle plancher til festivalen d.10

Vi laver som aftalt et hjørne med organer.

Vi skal have lavet plancher der beskriver og giver andre faktaviden og sjove facts om organerne. Vi skal lige se hvilke vi kan skaffe. Jeg snakker først med Ulla.

Vi skal have lavet tip en 13 på vores bod og fundet en præmie.

Vi skal have lavet mindst 2 hemmelige kasse hvor de kan stikke hænderne ind og gætte hvad der i dem. Jeg foreslår vi bruger flyttekasser.

Ugens timer vil blive brugt til dette projekt og jeg vil vise jer hvordan vi bruger AI til det. Skolegbt.

Undtagen onsdag morgen hvor vi har aftalt at gå i fysik og destillere vand.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skriv under nu og red det rene drikkevand!

# data[].attributes.attachment_link.description
Landbrugets PFAS ender i grundvandet. Der er rester af pesticider i over halvdelen af de aktive drikkevandsboringer. Salget af de mest skadelige pesticider stiger og kontrollen er mangelfuld. Derfor har vi et krav til politikerne: Red det rene drikkevand nu!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der bliver desværre ofte fundet rester af gifte i vores grundvand. Og problemet er blevet markant værre de seneste år.

I 2016 blev der fundet sprøjtegift i 25 procent af vandværkernes drikkevandsboringer. I 2019 var det tal steget til hele 45 procent. Og siden 2020 er blevet fundet rester af sprøjtegifte i over halvdelen af drikkevandsboringerne. Årsagen til stigningen er, at man finder flere og flere nye giftstoffer i det forurenede vand.

Et eksempel er den fynske by Krogsbølle, hvor der er blevet målt sprøjtegifte i drikkevandet i niveauer 44 gange den tilladte grænseværdi.

Når vandværkerne finder giftrester i drikkevandsboringerne, tager de ofte konsekvensen og lukker boringen. Siden 1994 er mere end 500 boringer blevet lukket på grund af sprøjtegift, men ingen kender det præcise tal.

Danmarks Naturfredningsforening ønsker derfor, at sprøjtegifte forbydes i de områder, hvor grundvandet dannes og pumpes op, så vores børn og børnebørn også kan få rent drikkevand nu og i fremtiden.

Grundvandet er derfor en vigtig ressource, som vi bør værne om. Men desværre viser en opgørelse, at der er langt flere rester af gift i vores grundvand, end vi hidtil har troet. Siden 2020 er der blevet fundet rester af gift i over halvdelen af prøverne fra vandværkernes drikkevandsboringer. Aldrig før har der været så mange prøver med giftrester.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sprøjtegift i drikkevandet I Vores vand er truet af sprøjtegifte - Danmarks Naturfredningsforening

# data[].attributes.attachment_link.description
Der bliver desværre ofte fundet rester af gifte i vores grundvand. Og problemet er blevet markant værre de seneste år. I 2016 blev der fundet sprøjtegift i 25 procent af vandværkernes drikkevandsboringer. I 2019 var det tal steget til hele 45 procent. Og siden 2020 er blevet fundet rester af sprøjtegifte i over halvdelen af drikkevandsboringerne.

# data[].attributes.body
Hvis vi kigger på grundvand isoleret i fysik og spørger os selv.

Hvordan renser vi vand og for hvad?

Hvilke metoder ville i vælge.

Hvordan fungere aktivt kul?

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs teksten og bliv klogere på udvidet vandbehandling.

# data[].attributes.body
Vi skal en tur på vandværk

# data[].attributes.attachment_link.title
Guide til booking af oplæg samt aktiviteter og undervisningsforløb | Afdelingen for Bæredygtig Udvikling

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du information om, hvordan du booker vores aktiviteter og undervisningsforløb, og hvordan du kan booke os til et gratis oplæg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Energistyrelsen vurderer, at PtX kan blive en væsentlig brik i Danmarks fremtidige energisystem.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet arbejder vi for et energisystem i verdensklasse, der understøtter vækst og holdbar omstilling.

# data[].attributes.body
Aktivt kul

# data[].attributes.attachment_link.description
Drikkevandsforsyning for fremtidige generationer Af Kaare Øster Alt levende har brug for vand. Det meste vand på kloden findes i havene, og cirka 97,5 % af alt vand på Jorden er saltvand. Det øvrige er ferskvand, og det findes i grundvandet, i søer,...

# data[].attributes.body
sygdomme i lungerne forbundet med forurening

# data[].attributes.body
solceller.

bølgemaskiner.

Energibesparelser

# data[].attributes.body
Hvor og hvorfor

# data[].attributes.body
mennesket og vand

# data[].attributes.body
- kan fx knytte an til vandets kredsløb, global drikkevandsforsyning, klimatilpasninger og spildevandsudledning.

# data[].attributes.headline
Bæredygtig energiforsyning på lokalt og globalt plan

# data[].attributes.subject
Bæredygtig energiforsyning på lokalt og globalt plan

# data[].attributes.body
- kan fx knytte an til vedvarende kontra ikke-vedvarende energikilder, forurening af atmosfæren eller isolering af boliger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flere mindre sociale medier er nemlig ikke en del af forbuddet. Det har ifølge The Guardian fået flere unge til at hoppe over på sociale medier-alternativer som Coverstar, Lemon8 og Yope, som er blevet meget mere populære i de seneste uger.

Blandt andet er appen Lemon8, der er ejet af TikTik-selskabet ByteDance, på topti over de mest downloadede for Apple i sidste uge. Her kan man dele videoer, billeder og beskeder med hinanden.

Den australske regering har allerede sagt, at forbuddet er "dynamisk", og at andre apps også kan blive inkluderet senere.

Eksperter peger på udfordringer ved loven

Ifølge The Guardian har muligheden for at rykke over til andre sociale medier ført til kritik. Cathrine Page Jeffery, der er ekspert i digitale medier på universitetet i Sydney, har blandt andet sagt, at loven potentielt kan føre til, at børn og unge bliver udsat for mere risikofyldte platforme.

- Der er en reel risiko for, at unge vil flytte til mindre regulerede platforme, og at de bliver mere hemmelighedsfulde om deres brug af sociale medier, siger hun.

Andre eksperter vurderer dog, at et forbud er bedre end ikke at gøre noget.

- Der er debat om, hvorvidt unge vil undvige forbuddet eller få hjælp fra deres forældre. Men nogle unge ryger og drikker alkohol - også med hjælp fra deres forældre. Men det er ikke et argument mod at lovgive, siger Terry Flew, der er professor i digital kommunikation og kultur på Sydney University, ifølge den lettiske public service-tv-kanal LTV.
Den australske kommunikationsminister kalder sociale medier for skærsilden med rovdyrs-algoritmer:

# data[].attributes.attachment_link.title
Australsk forbud mod sociale medier for unge er trådt i kraft: Allerede nu har det konsekvenser

# data[].attributes.attachment_link.description
Teenagere forsøger at komme uden om forbud ved at hoppe over på mindre sociale medier.