# data[].attributes.body
Induksjon: Når man har samlet data og bygger en teori ut fra denne dataen.

Deduksjon: Når man har en teori og finner eksempler som forsterker teoriens gyldighet.

# data[].attributes.body
Empirisk observasjon

eneste måten å oppnå erkjennelse og viten på er gjennom sanseerfaringer/ logisk tenkning

# data[].attributes.body
I den hypotetisk-deduktive metoden stiller man opp hypoteser, gjetninger, som premisser. Senere foretar man en deduktiv slutning, og til slutt undersøker man om premissene stemmer med virkeligheten.

Vitenskapelig problem oppstår ➡️ Hypotesedannelse (forslag til en mulig forklaring på problemet ➡️ Observasjonell/ eksperimentell avprøving/testing av hypotesen.

# data[].attributes.body
Epistemololig: Hvordan vi definerer kunnskap og hvordan vi tilgegner oss den. Feks positivister er bare opptatt av det observerbare målbare

Ontologi: Læren om ulike måter å forstå virkeligheten på, "det som er", er læring for eksempel noe som bare eksisterer i hjernen eller er det noe som skapes i samspill mellom mennesker. Finnes kultur? Finnes kjønn.

# data[].attributes.body
Vitenskapen er alltid i utvikling, en sannhet i dag han være usann i fremtiden/ fortiden.

Ulike typer sannhet:

Det konvensjonelle sannhetsbegrepet - korrespondanse mellom utsagn og virkelighet. (Koppen er blå- sant/feil)

Det pragmatiske sannhetsbegrepet- pragmatisk, sann i noen situasjoner og usann i andre. (Anne+geir= sant).

Hermeneutikkens sannhetsbegrep- signifikans, sannhet som betydning - en oppdaging av en dypere mening enn den som fremstår umiddelbart manifest.

# data[].attributes.body
Verifisering: Påvise at en hypotese er sann (induktiv)

Falsifisering: Teorier kan styrkes gjennom gjentakende forsøk. Hypotesen blir styrket gjennom testing for svakheter (deduktiv)

# data[].attributes.body
Reliabilitet:

til å stole på

Grad av nøyaktighet og systematikk i datainnsamling

Resultatet vil bli det samme uavhengig av hvem som gjør undersøkelsen (intersubjektivt testbart)

Validitet:

Gyldighet

Måler testen det vi er på jakt etter?

Eks; vil en undersøkelse som er testet på skoler i Oslo være overførbart til skoler i Finnmark

Generelt:

for at forskning skal ha validitet må den ha Reliabilitet, men om forskningen er reliabel gir det ikke nødvendigvis validitet (eks, måling av hodeskalle knyttet til iq)

# data[].attributes.body
Popper kritiserte induktivisme (verifisering) i vitenskapelig metode. Iaktagelse er selektiv, så det kan gi skjeve resultster hvis du ser etter verifisering av hypotesen din. Det har derfor høyere vitenskapelig verdi å kunne falsifisere enn å verifisere.

# data[].attributes.body
Kunnskapen bygges av ting man kan se, måle eller teste = observerbar fakta.

Eksempel: Gud og gjenferd er ikke observerbare fakta og derfor ikke innenfor positivisme.

# data[].attributes.headline
reliabilitet henspiller på graden av nøyaktighet og systematikk i datainnsamlingen

# data[].attributes.subject
reliabilitet henspiller på graden av nøyaktighet og systematikk i datainnsamlingen

# data[].attributes.body
Sosiale sannheter: betinget av sosiale, psykologiske og historiske faktorer.

Hvis de ulike situasjonene heller ikke er sammenlignbare blir "sannhet" heller ikke målbar.

# data[].attributes.body
Induksjon:

Kritikk= du vil alltid ha en forforståelse,

Samler data og erfaringer og lager teori ut fra det

Deduksjon:

Starter med teori eller regel, og tester om den stemmer i konkrete tilfeller