# data[].attributes.body
„Marie-Joséphine-Louise de Savoie portree”. 1786. Joseph Boze ja Robert Lefèvre. Hartwell House, Inglismaa.

# data[].attributes.body
Antoine Watteau. „Ärasõit Kythera saarele“. 1717. Louvre, Pariis. Watteau tuntuima maali tegevuskoht on Kythera saar, kus asus Kreeka armastusjumalanna Aphrodite pühamu. Maalil näeme istumas, seismas või just püsti tõusmas armastajapaare, kuid pole võimalik täpselt öelda, kas nad saabuvad saarele või juba lahkuvad sealt.

# data[].attributes.body
Antoine Watteau. „Armastuse pidusöök“. 1718-1719. Dresdeni galerii, Saksamaa. Watteau maalide kompositsioon on elegantne ja toetab tööde kerget ning vaba meeleolu. Watteau loomingu tundetoon on lüüriline ja õrn, tema maalidest aimub justkui salajast igatsust armastuse järele.

# data[].attributes.body
Antoine Watteau. „Tujutseja“. U 1718. Ermitaaži kunstimuuseum, Peterburi.

# data[].attributes.body
François Boucher. „Madame de Pompadour“. 1756. Neue Pinakothek, München. Madam de Pompadouri mõjukas positsioon Prantsuse õukonnas säilis ka siis, kui ta enam armukese rolli ei täitnud. Boucher on oma toetajat kujutanud targa ning intelligentsena, raamat ja kirjutusvahendid portreteeritava juures peavad viitama naise vaimsetele huvidele.

# data[].attributes.body
William Hogarth. Neljas maal kuueosalisest sarjast „Moodne abielu“. U 1743–1745. Rahvusgalerii, London. Maalil on kujutatud noort krahvinnat oma buduaaris lõbusalt aega veetmas koos armukese ja seltskonnaga.

# data[].attributes.body
Giovanni Battista Tiepolo. „Kleopatra pidusöök“. 1743-1744. Victoria Rahvusgalerii, Melbourne, Austraalia. Rooma poliitiku ja väejuhi Marcus Aureliuse ning Egiptuse kuninganna Kleopatra armulugu oli 18. sajandi kunstis armastatud teema, sest selles ühinesid dramaatilisel moel armastus, sõda, võim ja surm. Tiepolo maal kujutab lugu, mida jutustas Rooma kirjanik Plinius Vanem. Marcus Aurelius ja Kleopatra vedasid kihla, kumb suudab korraldada kallima pidusöögi. Kleopatra astus dramaatilise sammu. Ta võttis hindamatu pärli oma kõrvarõngast, lahustas selle äädikas ja jõi ära. Sellega oli ta kihlveo võitnud.

# data[].attributes.body
Thomas Gainsborough. „Poiss sinises“. 1770. Henry E. Huntington Art Gallery, San Marino, California. „Poiss sinises“ on Gainsborough’ kuulsamaid töid. Arvatavasti oli kujutatav jõuka kaupmehe poeg. Maal on eeskätt portree, kuid samas ka ajaloolise riietuse näitlik õppevahend. Töös ilmneb selgelt kunstniku suure eeskuju Van Dycki mõju.

# data[].attributes.body
Joshua Reynolds. „Waldegrave’i leedid“. 1780. Šoti Rahvusgalerii, Edinburgh. Maali kolmest veel mitte abielus olevast Waldegrave’i perekonna tütrest tellis nende ema, et äratada võimalike kosilaste tähelepanu. Reynolds oskas hästi edasi anda portreteeritavate iseloomu ja huve. Neiud teevad tolleaegsetele naistele sobivalt käsitööd: kaks neist kerivad siidi ja üks valmistab pitsi. Maali kompositsioon – neidude pead üksteise poole kummardumas, kuid pilgud vaatamas eri suundades, käed samal ajal moodustamas ühte joont – meenutab kujutisi antiikmütoloogia kolmest graatsiast.

# data[].attributes.body
Jean-Honoré Fragonard. „Kiik“. 1767. Wallace Collection, London. Fragonard’i tuntuimal maalil näeme elegantset noort naist hoogsalt kiikumas, nii et king jalast kaarega lendab. Kiige ees osutab noormees daami poole käega, kiige taga näeme veidi vanemat meest, kes seda köitest tõmbab. Võimalik, et nad pole teineteise olemasolust teadlikud. Armastuse õhustikku rõhutab stseeni maali servalt vaatav Rooma armastusjumal Cupido, sõrm suul, justkui hoides armunute saladust, samuti kaks putot kiige all (puto (itaalia keeles putto – poisike) – lapsingel maalil või skulptuuris, dekoratiivne lapsefiguur, sageli tiivuline). Päikesevalgus, mis langeb maalile ülevalt vasakust nurgast, tõstab tumeda lehestiku raamistuses kiikuja figuuri hästi esile.

# data[].attributes.body
Thomas Gainsborough. „Chesterfieldi krahvinna Anne’i portree“. 1777-1778. J. Paul Getty Museum, Los Angeles, USA. Gainsborough’ hilisema perioodi töödele on omane eriti õrn koloriit ja peen pintslilöök.

# data[].attributes.body
Edmé Bouchardon. Grenelle’i kaev Pariisis. See Bouchardoni mahukaim töö on olemuselt suur fassaad, mida kaunistavad figuurid ja neli reljeefi aastaaegade allegooriliste kujutistega.

# data[].attributes.body
Canaletto. „Sissepääs Suurde kanalisse“. 1730. The Museum of Fine Arts, Huoston, USA. Veneetsia paikneb ligi paarikümnel saarel ja peamiselt liigeldakse seal kanaleid mööda. Suur kanal on Veneetsia tähtsaim veetee. Maalil nähtavad traditsioonilised veesõidukid gondlid sõidutavad tänapäeval peamiselt turiste.

# data[].attributes.body
Rocaille-kaunistus, stukk ja fresko Zwiefalteni kloostrikirikus (1739–1745)

# data[].attributes.body
Kaisersaal, Würzburgi residents