# data[].attributes.body
1. Hvorfor arbejde med myter i faget kristendomskundskab?

Det kan hjælpe eleverne med at forstå dybere eksistentielle og religiøse temaer og vække refleksion over menneskets livets store spørgsmål, som liv, død og moral, hvilket er vigtigt i forhold til formålene for faget.

2. Hvordan beskriver Medom den religiøse dimension i artiklen?

Den religiøse dimension handler for ham om att forstå de dybere meninger og symboler, der findes i religiøse fortællinger, og den åbner for spørgsmål om eksistens og meningen med livet.

3. Hvordan fungere arbejdet med myter i faget i skolen?

Myter kan bruges som redskaber til at skabe diskussioner om de eksistentielle spørgsmål, og eleverne kan relatere dem til deres egen virkelighed. Det skabere en mere åben tilgang til undervisning i kristendom, hvor fokus er på forståelse frem for kun faktuel viden. Han mener, at det er nemmest at arbejde med det i indskolingen, fordi eleverne lytter til myterne uden at stille kritiske spørgsmål. Det er også i indskolingen, man arbejder med de fleste myter.

4. Hvad er det for en sandhed myten formidler og hvordan kan det give mening for eleverne?

Den formidler eksistentielle sandheder, så myterne er ikke nødvendig sandhed i faktuel forstand, men de formidler en dybere, universel sandhed om menneskelivet.

5. Hvad mener Medom med hvorfor og hvordan spørgsmål. Hvad er forskellen?

Han skelner mellem hvorfor-spørgsmålene, som søger efter formål og mening, og hvordan-spørgsmål, der mere teknisk undersøger, hvordan noget fungerer eller er opbygget. Så i undervisningen kan hvorfor-spørgsmålene være med til at få eleverne til at reflektere over de eksistentielle aspekter af myterne, mens hvordan-spørgsmålene kan handle om at forstå de strukturer og elementer, der er indbygget i myten.

6. Hvilke nøglemotiver nævner Medom der kan anvendes til at lukke myterne op på?

Han nævner nøglemotiver som skabelse, synd, frelse, død og genfødsel, da det er centrale temaer i mange religiøse myter. De her motiver kan være nøgler til at åbne op for myterne og deres dybere betydning.

1. Hvordan definerer H.J L. myten?

Hans J. Lundager Jensen: Ordet ‘’myte’’ bruger han om fortællinger om verdens oprindelse, fx. Edens Have i Første Mosebog (Gud, Adam, Eva, slangen – og tilblivelsen af en virkelighed: en verden hvor Gud ikke længere er synligt.

2. Hvad mener han med at folk ikke har ”troet” på deres myter?

Myterne har ikke været genstand for tro, men mennesket har troet på myterne bare ved at være en del af dem(det har udgjort noget kulturelt).

3. Hvordan beskriver han forholdet mellem tro og myter?

Det handler mere om deltagelse og forståelse end bogstavelig tro..."Man "tror" ikke på en fest, men deltager i den".

4. Hvad vil det sige at tro ifølge H.J.L?

Forstå og værdsætte eksistentielle budskaber, som myten formidler, og ikke om at tro på mytens begivenheder som faktuelt sande.

# data[].attributes.body
1. Hvorfor arbejde med myter i faget kristendomskundskab?

Tilværelses mening, sammenhæng for ift til religionsforståelse for eleverne. Herved opnå kristendomsfaget fælles mål, den religiøse dimension. At stille spørgsmål til sin tilværelse, det at være menneske.

“Altså: Man skal arbejde med myter i kristendomskundskab, fordi myterne beskæftiger sig med de spørgsmål om tilværelsens grundvilkår og de spørgsmål om mening og sammenhæng, som er kernen i faget. Myter er tilværelsesoplysning.”.

2. Hvordan beskriver Medom den religiøse dimension i artiklen?

At stille spørgsmål til sin tilstedeværelse. Forholde sig til, hvad det vil sige at være menneske.

“Så præmissen for fagbeskrivelsen er helt på linje med Løgstrups påstand: mennesker har brug for mening. Og den mening skal der arbejdes med, ved at stille spørgsmål og afprøve svar omkring ”tilværelsens grundvilkår”. Myter er netop fortællinger, der vil forklare tilværelsens grundvilkår, mening og sammenhæng. Derfor er det oplagt og naturligt at tage fat på myterne i kristendomsfaget.”

3. Hvordan fungerer arbejdet med myter i faget i skolen?

Det er for at eleverne kan forstå de traditioner som er i samfundet. Derudover er de med til at eleverne kan forstå kulturen omkring dem

Indskolingen: Myterne bliver læst højt.

Nu bliver myter og andre fortællinger imidlertid ikke nødvendigvis til tilværelsesoplysning bare ved at blive fortalt. Det er nødvendigt at arbejde med fortællingerne. Dvs. snakke om dem, trække tråde til hverdagen, sammenligne, tegne, genfortælle, lave skuespil m.m. Aktiviteter, der alle har til formål at undersøge, hvilke ”pointer” eller ”forklaringer” der ligger gemt i fortællingerne.

Mellemtrinnet: Myten vil fortælle sandheden om, hvordan verden og tilværelsen er indrettet. En sandhed, der handler om noget andet end den naturvidenskabelige eller den historiske sandhed. For at dette skal give mening, må eleverne lære at skelne:

Skelne mellem eksistentielle og kausale spørgsmål – mellem hvorfor og hvordan.

Skelne mellem et tolkende, billedrigt og fortolkningsåbent sprog og et beskrivende, logisk og præcist sprog – mellem hjertesprog og hjernesprog.

Skelne mellem naturvidenskabelige sandheder og sandheder, som kan give den livsmening, man som menneske har brug for. Sandheder der skal bevises – og sandheder der må tros.

4. Hvad er det for en sandhed myten formidler og hvordan kan det give mening for eleverne?

Myter kan være tankevækkende, underholdende eller smukke, uden at være sande. Noget kulturelt betinget, cirkulerer imellem forskellige kulturer og forandres undervejs.

Myter handler om at fortolke sin virkelighed, og andres opfattelse af virkelighed. Myter er måder at håndter virkeligheden på.

5. Hvad mener Medom med hvorfor og hvordan spørgsmål. Hvad er forskellen?

Hvordan, mere analysernde tilgang til mennesket og verden. Videnskabelig blik på sandhed. Hvorimod hvorfor, berører den religiøse dimension, om hvorfor vi er blevet til osv. Skabelsesmyten fx. Fortolkningen af det videnskabelig blik, og de svar man ikke nødvendigvis kan finde der.

6. Hvilke nøglemotiver nævner Medom der kan anvendes til at lukke myterne op på?

Orden - kaos

kamp - fred

Guder - jætter

Verden - Intet

Skabelse - tilintetgørelse

Liv - død

varme - kulde

Lys - mørke

Modsætninger, som hverken kan fungere eller være til stede alene.

Sammenlign med Hans Jørgen Lundager Jensens tekst: Myter & Tro
1. Hvordan definerer H.J L. myten?

Fortolkning af videnskabelige sandheder og livets grundvilkår. Universelle temaer.

Myter kan være tankevækkende, underholdende eller smukke, uden at være sande. Noget kulturelt betinget, cirkulerer imellem forskellige kulturer og forandres undervejs.

2. Hvad mener han med at folk ikke har ”troet” på deres myter?

Det er ikke kun noget der skal dannes, men videregives kulturelt. Derfor kan myter gå til grunde og forsvinde.

3. Hvordan beskriver han forholdet mellem tro og myter?

I høj grad med Gud at gøre.

Er kulturelt, og kan lyde/tilgås  forskelligt

4. Hvad vil det sige at tro ifølge H.J.L?

Sandhedsværdier, budskaber om livet, det at være menneske.

# data[].attributes.body
Preben Medom Hansens tekst:

1. Hvorfor arbejde med myter i faget kristendomskundskab?

Fordi det er en god måde at arbejde med tilværelsesoplysning på.

Der skal søges og diskuteres, og vi skal holde fast i, at der skal findes en sammenhæng.

2. Hvordan beskriver Medom den religiøse dimension i artiklen?

Mennesket har brug for mening, og den mening kan findes i det religiøse.

3. Hvordan fungere arbejdet med myter i faget i skolen?

Indskoling: Får læst myter højt, og eleverne tager det for en god historie

Mellemtrin: Eleverne tænker logisk, og kan ikke forstå vigtigheden i historier, der giver livsmening. De har ikke evne til abstrakt tænkning. De begynder at forholde sig til sandhedsværdien i myter.

Udskoling: Eleverne har en trang til oprør mod autoriteter, dermed også mod Gud, bibelen og myter - arbejdet med myter fungerer ikke.

4. Hvad er det for en sandhed myten formidler og hvordan kan det give mening for eleverne?

Myterne forsøger at besvare eksistentielle spørgsmål/sandheder, (men måske er eleverne ikke klar til at tage imod).

5. Hvad mener Medom med hvorfor og hvordan spørgsmål. Hvad er forskellen?

For at arbejdet med myter skal give mening, må leverne lære at skelne mellem eksistentielle og kausale spørgsmål, altså hvordan og hvorfor.

Forskellen ligger i at tro på noget eller at bevise noget, hjertesprog mod hjernesprog. F.eks., hvordan er livet videnskabeligt opstået mod hvad fortæller myterne, som kan give svar på eksistentielle livsspørgsmål?

6. Hvilke nøglemotiver nævner Medom der kan anvendes til at lukke myterne op på?

Eleverne skal forstå, at myterne har en funktion.

Eleverne skal forstå, at videnskaben giver svar på nogle spørgsmål, men religion giver svar på andre?

Eleverne skal selv digte myter (og dermed udfylde de tomme pladser).

Aktiviteterne om myter bør skifte karakter fra indskolingen til mellemtrin og udskoling, så eleverne finder mening i myterne stadigvæk, når de ikke blot tager dem for gode historier.

Nogle nøglemotiver kunne være ondskab, død, kærlighed, tilgivelse osv.

Hans Jørgen Lundagers tekst:

1. Hvordan definerer H.J L. myten?

En oprindelsesfortælling.

Myter kan være tankevækkende, underholdende og smukke, uden de er sande.

Ikke noget folk tror 100% på, men der er en sandhedsværdi i dem.

Nogle særlige personer handler.

Myter tilhører en gruppes kultur og er relevante for de mennesker, som udgør denne gruppe.

2. Hvad mener han med, at folk ikke har ”troet” på deres myter?

De har ikke forstået dem bogstaveligt, men tankerne bag har en sandhedsværdi.

3. Hvordan beskriver han forholdet mellem tro og myter? 4. Hvad vil det sige at tro ifølge H.J.L?

Myter hører til en kultur, men man tror ikke nødvendigvis på dem.

Troen er den tro, man har på Gud og noget større.