# data[].attributes.body
70 graders sideleje
Denne sidestillinger afløster tryk for korsben,hoftekam,haleben og sædeknuder.
Dette andvendes til pt. / borger med vejrtrækningsproblemer med slim.

# data[].attributes.body
30 graders sideleje
Aflaster tryk på korsben,haleben,hoftekam og sædeknuder.
Alternativ kan det andvendes til rygliggende/sengeliggende pt./borger. Her er det vigtigt at man spørger indtil borger om de ligger behaligt og man skal huske at lejre borger i løbet af dagen.

# data[].attributes.body
Rygleje i seng "uden" knæknæk

# data[].attributes.body
Læringsmål: 4

- Eleven kan anvende viden om fysisk, psykisk, social og åndelig smerte samt gældende lovgivning og instrukser til at indgå det tværprofessionelle samarbejde om smertelindring.

Beskrivelse af " Total smerte model":

Praksisøvelser: Lejring

# data[].attributes.body
Case beskrilvelse: På akut afd. kommer en pt. med brystsmerter. Pt. er en 38 årig mand som arbejder som tømrer til dagligt. Pt. har aldrig oplevet brystsmerter eller lignende symptomer før, og fortæller at det er pludsligt opstået. Pt. kommer med høj blodtryk og høj puls og har ikke en medicisnk historie. Pt. tilbydes nitro behandling " spray anvendes mod hjertekramper, sprøjtes én gang under tungen. Virker ved at udvide kranspulsårer, så mere blod og ilt kan løbe til hjertet".
Under samtalen med pt. fortæller han ,at han har en form for frygt for evenuel døden med hjerteproblamatik, da både hans onkel , morfar og andre familie medlemmer som har haft hjertestop i middelalderen " 50 +".
Derefter da plejepersonalet spørger indtil hvad han laver i dagligdagen fortællen han at han er blevet fyret fra sit nuværende job , som han ellers var rigtig glad for. Plejepersonalet spurgte om han eventuelt stressede og svaret var " ja" og han følte sig meget presset efterhånden. Plejepersonlaet gør opmærsom på , at stress kan flyde meget og det kan have stor konsekvenser at det kan føre til langvarigt sygdom og herefter døden.
Dette var pt. indforstået med , men hverken fik snakket eller søgte hjælp til sine bekymringer. Dette har skabt en form for frygt for død og rigtig mange spekulationer som i sidste ende viste sig med symptomer fysisk.

# data[].attributes.headline
2. Dag Non-farmakologisk smertebehandling 

# data[].attributes.subject
2. Dag Non-farmakologisk smertebehandling 

# data[].attributes.body
Nada: "Naturlige beroligende behandling, der kan lindre smerter og uro i kroppen med god effekt.
Jeg har personlige prøvet det første gang og kan udfra mine egne oplevelse kan sige, at det kan give en god effekt, før at man søge efter medicin til æt for tankerne væk og dække smerterne.

Mindfulness: Mindfulness holder hjernen i ro, fjerner fokus fra det "negative". Meget effektive mode at mærke efter egne krop og bevar roen.

Film: En meget spændende og medrivende emne i filmen. Der gør, at man kan får et syn på, hvoden de mennesker med diagnosen skizofrene opleve verdenen og omgivelser. Hvordan psykisk smerte påvirker den sociale og åndelige smerte.
Udfordringer i den daglige trivsel, sociale omkreds, selvværd, relationer med masser bekymringer og forvirringer, mangledende søvn og hvile og angst.

# data[].attributes.body
Smerter: Fra transduktion, transmission og perception.

First pain
Second pain

Smerteimpulser kan medføre: Høj BT,P og RF.

Fysiologisk:

Emotionale:

Modulation:

Smertelindre: Andofiner

Typer af smerter: Nociceptive, viceale og neurotaiske smerter.

2 typer af smerter: akutte smerter og kroniske smerter

Analgaetika: Hovedgruppe N, lægemidlder som påvirke nervesystem

Opioder: Morfinlignende stoffer, anvendes mod stærke smerter
Tramadoler: Anvendes til behandling af moderate til stærke
smerter.
Svagtvirklende analgetika: Acetylsalicylsyre og paracetamol

NSAID: Non SteroidalAnti-Inflammatory Drug – virker antiinflammtoriske og anvendes derfor ofte hos patienter med gigtsygdomme, kan kombineres med paracetamol.

# data[].attributes.body
1. Dagen mål er opnået, NRS / VAS vurdering, smerteanamnese, smertelindrende behandling gennemført.
2. Smerteanamnese simulation: udfra beskrivelser i opgaven samt vores objektive og subjektive observationer, har vi kunne skabe et overblik over, hvordan vi kunne være behjælpelige med vores viden til Fru Hansen, for at lindre hendes smerter.
3. Brug af NRS: Det giver et visuelt tal på, hvordan hun oplever smerterne i hvilket grad.
4. Som ssa kan jeg brug WHO's smertetrappe til at vurdere om patient/borger oplever effekten af de nuværende smertestillende. Eller udfra mine observationer dokumenter evt. opstået bivirkinger.
5. Samspil med simuleret Patient: Jeg har lyttet til hvordan hun beskriver sin oplevelse af smerte, hvor hun giver mest udtryk, når hun peger efter det sted der gør ondt i hendes krop, samt prøvet jeg også at pege efter min krop, for at hun bedre kan placerer smerte i sin egne krop.
6. Jeg har lært, hvor vigtig det er at lytte til patienten, hvordan man vurdere smerten og beskriver smerter efter patientens beskrivelse. Hvilke farmokologisk smertebehandling anvendes til det forskellige smerter.
8. Mere kommunikation med patienten, da det er patienten der oplever smerten og bedst kan forklarer ud fra egne oplevelser.
Måske kunne man overveje at observer varigheden af smerten og evt. følge virkning.

# data[].attributes.body
Idag har vi gennemgået den åndelige smerte og hvad ville det sige at have åndelige smerte. Hvad symptomerne kan være og hvordan påvirker og hvilke betydninger det indebærer.

Idag har vi mødt præsten, som har fortalt os lidt om hans egne erfaringer.

Vi fik mulighed for at stille spørgsmål om den åndelige smerte og hvad vi kunne tage med til vores arbejde med borgere/patienter som ssa i fremtiden.

Præsten fortalte om indre konflikt og hvad det indebærer. En af punkterne er : "Alle har selv ansvar for sit eget liv"og dette indebærer: De valg vi træffer i vores liv, er vores eget ansvar og dette medfører at det kan have konsekvenser.

Den åndelig smerte kan gøre os, forvirret, skuffet, føle skam over hvad alle andre gør og forandringer i livet. Problemer skaber vi selv, fordi vi ønsker at være “herre” i eget hus.
Tingenge ka godt tage tid, man skal kunne bygge tillid til omverdenen og være vedholdende ved forandinger.

Herefter fik vi snakket om hvad forskellen på psykolog og præst er : Præsten taler generelt om livssmerte, ser hele mennesket, hvor en psykolog tage udgangspunkt i det enkelte dioanogse og nuværende problametik.

Miste livsmod / håb: præsten mener, at troen skal have en krop, man skal ikke undervurdere fysisk møde, relationer og fastholdelse af enkelte mennesker med at give masser tid, nærværende samtale, kan skabe tryghed og tillid og den enkelte menneske kan føle værdi.

Snakken med de terminale: Klargøre samspil, så det ikke er et overgreb. Er personen bange for døden eller ej.

Man skal ikke have berøringsangst. Man skal huske at spørge indtil de sidste ønsker.

Livet efter døden? Hold fast i livet efter døden.

Man lever med fornuften.

Troen står over fornuften.

Vi mennesker er svage,skrøbelige og sårbare, men når mennesket er i et fælleskab og føler sig et tilhængere af et fælleskab , er mennesket stærkere lyder det fra præsten.

Vi har set filmen "Lige før døden". Det foregår i palliation afd. på Bispebjerg Hospital.  I filmen så vi hvordan afdelingens personale formår at skabe så meget liv, nærvær og omsorg på et sted, hvor døden er konstant nærværende.

Palliation: Lindring af total smerter. mindske angst,

samtykke fra patient

# data[].attributes.body
Vi fik snakket om hvordan social smerte påvirker er persons sociale interaktioner, relationer og dagligdag. Det kan inkludere ting som arbejde, familieliv, sociale aktiviteter og støttesystemer.

Man skal have en empatisk, anerkendende og aktiv lyttende tilgang til borgere og pårørende. Ifølge Eide Eide er aktiv lytning en måde, hvorpå man kan vise, at man som SSA er aktiv til stede i kommunikationen med borgeren. Man skal både observere borgeren og respondere på hans udtryk. Det er en aktiv proces, hvor formålet er at få borgeren til at åbne sig og fortælle om sine problemer, ønsker og behov.

Stille et spørgsmål á gang, for at borgere og pårørende kan have mulighed for at tænke og ikke bliver afbrudt undervejs.

Anvende strategiske spørgsmålstyper for at uddybe emnet og få konkrete svar fx. ved at mål til at forberede tiden til døden, testament osv.

Anvende refleksive spørgsmål til at påvirke borgeren i flere retninger, for at borgere bedre kan formulere tankerne og sætte ord på følelser.

Vi vil lindre deres sociale smerte med at hjælpe dem med at styre på økonomi, sygedagpenge, civilstand, testamente, sidste tid, begravelse.

Hvordan I vil tage en samtale op med en borger i terminalfasen om deres oplevelse af smerter?

Som ssa, skal vi yde omsorg i høj grad, samt at være nærværende, tilstede være og anvende nonverbale kommunikationsredskaber:

Validering: bruges til at vise accept og udsagn, oplevelser, følelser som borgeren udtrykker.

Kalibrering, til at aflæse kropssprog, hvis det er en borger der har mistet det verbale sprog, for at undgå misforståelser og opnå bedst forståelse for, smerter, følelser og evt. tilfredshed.

Verbale kommunikation:  Anvende til aktiv lytning, gensvar, lineære, cirkulære spørgsmål eller deciderede som den motiverende samtale.

# data[].attributes.headline
Tur til Næstved / Kræftrådgivning - Smertecenter  

# data[].attributes.subject
Tur til Næstved / Kræftrådgivning - Smertecenter  

# data[].attributes.body
Kræftrådgivning i Næstved: Har dørene åbent til alle dem der er berørt af kræft.

De tilbyder rådgivening og støtte til bruger sammen med deres tværfaglige team som består af Psykologer, socialrådgiver, adm. medarbejder, psykoterapeuter, sygeplejersker, fysioterapeuter og masser frivillige som øsnker at gøre en forskel.
Tilbudet er til alle bruger/patienter, pårørende og efterlevende.

Herunder: Samtale med rådgivning, familierådgivning, grupper og netværk, meditation og mindfulness, kurser, navigator tilbud og ung kræft.

1.  Vi har mødt en helt special tvæfaglig tilbud med masser god indsatser til patienter/borger og pårørende. Som har de også fokus på mødet med borger, sorg og krise, mestringstragerier, videre behandlingsforløb m.m.
At bruger skal føle sig at være i et "varmt sted" føle sig hjem og tryg.

2. En særlige støtte og gavnlig formål til det patienter/borger vi mødes i vores arbejd som ssa.
Helt gratis til dem der ønsker at være i team som udbyder masser støtte og rådgivning.

3.