# data[].attributes.body
Lewy bodies er kugleformede ophobninger inde i hjernecellerne, som består af proteinerne alpha-synuklein og ubiqitin sammenfiltret med abnormt fosforyleret neurofilamentprotein. Ophobningerne kan identificeres ved hjælp af indfarvning.

Lewy bodies ophobes tidligt i sygdomsforløbet i substantia nigra (en dopaminproducerende kerne i midthjernen), men breder sig også til flere andre subkortikale strukturer (locus coeruleus, nucleus basalis, de dorsale raphekerner, substantia innominata m.v.).

Senere i sygdomsforløbet ses ophobning af Lewy bodies i selve hjernebarken. Ud over Lewy bodies forekommer Lewy neuritter, der er degenererede neuroner med ubiqitin og alpha-synuclein immunoreaktivitet.

# data[].attributes.body
Man anslår, at Lewy body demens udgør ca. 4 % af alle demenstilfælde. Incidensraten for Lewy body demens blandt ældre (+65-årige) er ca. 0,87 tilfælde per 1.000 personår ifølge en meta-analyse.

# data[].attributes.body
Kliniske kernekriterier for Lewy body demens:

Fluktuerende kognition med udtalte variationer i opmærksomhed og vågenhed.

Recidiverende visuelle hallucinationer, der typisk er naturtro og detaljerede.

REM sleep behavior disorder, der kan forudgå kognitiv forringelse.

Et eller flere spontane kardinale parkinsonistiske symptomer i form af bradykinesi, hviletremor eller rigiditet.

# data[].attributes.body
Neuropsykiatriske symptomer forekommer hyppigt ved Lewy body demens. Rundt regnet oplever 50-70 % af patienterne visuelle hallucinationer, typisk i form af livagtige og detaljerede syner af fx mennesker eller dyr.

De visuelle hallucinationer kan være forvirrende og generende, men de er ikke nødvendigvis skræmmende. Patienterne er ofte selv klar over, at de ser syner.

# data[].attributes.body
Bente er 85 år gammel. Har været pensioneret i ca 20 år. Hun har været tidligere sygehjælper, og har været meget aktiv i kirken og sognet i Vindinge. Har boet i eget hus sammen med sin mand Eigil. Eigil lever stadig, tilsammen har de 3 børn. På henholdsvis 57 - 55 - 40 år

Hun blev så småt ramt af sygdommen for 3 år siden. Sidenhen er det blevet stødt mere.

Bente har sat stor pris på takt og tone både indenfor og udenfor hjemmet.

# data[].attributes.body
Blomsten

Et centralt aspekt i personcentreret omsorg er menneskers grundlæggende psykologiske behov. Behov som vi normalt selv er i stand til at få opfyldt. Tom Kitwood illustrerede disse behov som en blomst.

Mennesker med demens kan have store udfordringer med selv at få dækket disse behov både pga. kognitive svigt og svigt i de sociale relationer. For at mennesker med demens skal kunne trives og have god livskvalitet er det derfor vigtigt, at de får hjælp til at opfylde de psykologiske behov.

At skabe velbefindende hos personen med demens kan altså fremmes ved, at man har fokus på, om personen får opfyldt sine grundlæggende psykologiske behov og viser tegn på at føle sig veltilpas, er i godt humør, smiler og udviser afslappethed samt har evne til at engagere sig og være positiv.

Understøt grundlæggende psykologiske behov

Meningsfuld beskæftigelse er et dybere menneskeligt behov

Kend personens interesser og tidligere beskæftigelse og find aktiviteter, der passer til det. Hjælp personen i gang og understøt undervejs. Succeskriteriet er, at personen er positivt engageret i opgaven.

Identitet – at mærke hvem man er, er essentielt for alle mennesker

Brug personens navn, dette er en stor del af personens identitet. Brug bidder fra livshistorien i din samtale og anerkend personens opfattelse af virkeligheden.

Trøst – skaber tryghed og dæmper angst

Vis varme og nærhed og giv knus, hvis personen kan lide det. Anerkend personens følelser, både når vedkommende er glad og ked af det. Lyt til det, der udtrykkes og mød vedkommende ved at spejle disse følelser.

Inklusion – at være en del af et socialt fællesskab er vigtigt for alle mennesker

Støt og inddrag personen med demens i det sociale fællesskab, vær inviterende og anerkendende og hjælp personen med at deltage i samtaler og aktiviteter.

Tilknytning – at have tillid og knytte bånd

Tilknytning handler om at knytte bånd og om at have fuld tillid til et andet menneske, som man kan gå til, når livet er svært. At have tilknytning kan være en kilde til regulering af personens følelsesmæssige tilstand. Du kan skabe tilknytning til personen og være den, som vedkommende har tillid til og er tryg ved. Anerkend, vær lyttende og indfølende, og når personen er urolig og angst, kan du genspejle disse følelser og berolige med dit nærvær.

Kærlighed – alle mennesker har brug for at blive holdt af og blive accepteret ubetinget

Når du hele tiden har øje for, at personen med demens trives og understøtter alle de psykologiske behov, bliver dette behov også opfyldt.

# data[].attributes.body
Før: Klar hun mest ADL

Nu: Kognitiv svækket

Hun kommer til Demens Klubbens en eller to gange om ugen

Har brug hjælp til Personlige Pleje, Praktisk hjælp

Medicin Administration

# data[].attributes.headline
Beskrivelse af borgerens nuværende situation

# data[].attributes.subject
Beskrivelse af borgerens nuværende situation

# data[].attributes.body
Nu bor Bente på plejehjem. Hun er i mellemstadiet, har svært ved at styre sine muskler til tider. Har svært ved at snakke og fokuserer til tider. Hun hallucinerer når hun demensen spiller ind. Hun får regulært sin medicin, nogle gange kan dette være svært at give, hvis hun er meget ramt, og ikke vil tage den, da hun tænker hun bliver forgiftet. Andre gange er hun tilbage i sit gamle jeg, og kan snakke om hvordan det har påvirket hende.

# data[].attributes.body
Når Bente skal fra toilet til seng, er det vigtigt for os at se hvordan Bente har det. Er det en af de dage hvor hun ikke kan bruge sin krop rigtigt, vi bruger en Sara steady til at få hende op fra toilettet. Andre gange kan hun selv komme op ved hjælp af rollator, hvor hun godt kan gå ind til sengen. Der skal vi bare hjælpe hende med at få benene op i sengen. Der skal vi huske at få senge gavlen af, samt huske glidestykker og håndklæde.

# data[].attributes.body
Fysiske principper

naturlig bevægemønster

ergonomi

3 næseter

hjælpermidler

vægt båd principper

trykpunk

guidning modstand

Velfærdteknologi

# data[].attributes.headline
Bente klager over ømhed bagpå, vi opdager et stort rødt mærke.

# data[].attributes.subject
Bente klager over ømhed bagpå, vi opdager et stort rødt mærke.

# data[].attributes.body
Vi skal have forflytningsvejleder med ind over, da vi oftere og oftere hjælper med forflytning på denne måde. Det er vigtigt vi får det dokumenteret, samt observere, i tilfælde af det bliver værre og der går hul på det. Så er det en sårsygeplejerske vi skal have fat på.

Vi dokumenterer ændringer i og på borger. Vi observerer der er rødt mærke på venstre balle, vi skal være opmærksomme på det ikke skifter farve, eller bliver større. Vi kan sørge for at massere, med creme, så blodcirkulationen starter. Forværring hvis det bliver til decubitus.

# data[].attributes.body
Ældre mennesker, Kvinder - kvinder med nedsunken livmoder.

Mennesker med alkohol- og stofmisbrug er i større risiko for at udvikle delir.

Mennesker der har været i meget behandling med medicin er mere modtagelige.

Delir afficerer 10-30 % af hospitaliserede patienter med somatisk sygdom i følge amerikanske tal3, hos ældre op til 50 %4

Ældre med hoftefraktur, apopleksi eller alvorlige infektioner er særligt udsatte

Ofte banal udløsende årsag, for eksempel cystitis (UVI)

Øget risiko hos patienter som tidligere har haft delir under somatisk sygdom

# data[].attributes.body
Begyndende delir: Her ses uro, sværet ved a sov og kan have mareridt, svære at tale, angst og forpint.

Delirum- er meget sløv eller volsomtt aktiv. sværet at fald til ro, sværet og husk dag, tid og sted. puls og blodtryk og temp stiger , sveder og ryster.

Akut Delir- meget urolige, spiser ikke, drikker ikke, sover ikke. Kroppens tilstand er meget påvirket,; salt og vandbalance, puls, blodtryk og temperatur er meget stærk pårviket.

# data[].attributes.body
-Være talmodig

-fortælle hvad du gør, hvad det skal ske

-plejen er planlagt og strukture

-undgå unødig støj

-undgå at flytte borgeren til en anden stue.

-variet kost og væskebalance

# data[].attributes.body
Scenariet, der bliver beskrevet, indebærer en betydelig ændring i Ingers adfærd efter hendes hjemkomst fra hospitalet, hvor hun blev behandlet for et brud på hoften. Denne ændring, der er kendetegnet ved agitation, forvirring og fjendtlighed, er en indikator for delirium.

Delirium er et akut neuropsykiatrisk syndrom, der ofte påvirker ældre voksne under indlæggelse eller efter operation på grund af faktorer såsom smerte, medicin, immobilitet og ukendt miljø.

Det er afgørende for sundhedspersonale, især dem der arbejder i på plejehjem, hurtigt at genkende tegn på delirium for effektiv håndtering.

Øjeblikkelig Reaktion:

Tilkald sygeplejersken. En øjeblikkelig vurdering af en sundhedsprofessionel er afgørende for at bestemme den underliggende årsag til deliriumet og iværksætte behandling.

Miljøtilpasninger:

Få guided Inger tilbage til sin lejlighed.

Sørg for, at Inger befinder sig i et roligt og velkendt område, såsom hendes lejlighed,

Hvor hun kan overvåges nøje uden at blive overstimuleret.

Genstande, der er bekendte for hende, og tilstedeværelsen af velkendt personale kan hjælpe med at orientere hende og formindske adfærden.

Støttende Pleje:

Det er vigtigt at tilbyde støttende pleje, der fokuserer på at berolige og støtte Inger. Dette inkludere at tale i en rolig, beroligende tone, reorientere hende til hendes omgivelser og tidspunktet på dagen, og sikre, at hendes grundlæggende behov (såsom hydrering, ernæring og smertehåndtering) bliver opfyldt.

Det er yderst ærgerligt der er vikar på i aftenvagten, dette er ikke med til at få sat styr på omstændighederne.

Kommunikation:

Effektiv kommunikation med aftenvagten er afgørende.

De skal fuldt ud briefes om Ingers nuværende situation, herunder eventuelle iværksatte interventioner og strategier for håndtering af hendes delirium. Dokumentation i patientens plejejournal er også vigtig for kontinuiteten i plejen.

Opfølgning:

Kontinuerlig overvågning af Ingers tilstand er nødvendig for at vurdere effektiviteten af interventionerne og justere plejeplaner efter behov.

Effektiv håndtering af delirium kræver en tværfaglig tilgang, der involverer sygeplejersker, læger og muligvis specialister i geriatri. Det er også vigtigt, at personalet har uddannelse i at genkende og håndtere delirium for at sikre rettidig og passende pleje til berørte patienter

# data[].attributes.body
Livshistorie

Netværk

Pyskisk stotte

Udadventhed

strukture og vejledning

åben invitation

arbejde tværfaglige

naturen

# data[].attributes.body
Vi skal viser omsorg og anenkenderlse .

Empatisk kommunikation:Det er vigtigt at kommunikere med borgeren på en empatisk og støttende måde. Lyt til deres bekymringer, og vis forståelse for deres følelser og oplevelser.

Observer-Vær opmærksom på ændringer i borgerens adfærd, humør og trivsel.

Støtte til dagliglivets aktiviteter: Depression kan gøre det svært for borgeren at udføre dagliglivets aktiviteter som at spise, tage sig af personlig hygiejne og deltage i sociale aktiviteter.

Støtte til terapi og behandling: Hjælp borgeren med at deltage i terapissessioner og følge behandlingsplanen.
Støtte til selvpleje- Opfordr borgeren til at praktisere selvpleje, herunder motion, sund kost og hvile.

Sikkerhedsopmærksomhed-Vær opmærksom på eventuelle tegn på selvmordstanker eller selvmordsrisiko hos borgeren.

Medicinovervågning-Hvis borgeren er ordineret medicin til behandling af depression, skal du hjælpe med at sikre, at de tager medicinen som ordineret og rapportere eventuelle bivirkninger eller problemer til det sundhedsfaglige personale.

# data[].attributes.body
geronto

SSA

sygeplejsker

# data[].attributes.body
morgen besøg

Da ut. er kommet, Bente ligger i seng. Ut har tilbudt hjælp til morgenpleje, men Bente siger nej tak. Bente fortæller at hun er meget træt og vil sover vider.

middagsbesøg

Da ut er kommet, ligger Bente stadig i sengen. Bente er irriteret og vil ikke snakke med ut.

# data[].attributes.body
Gå tur med borger, Samtale med borger.

Vise interesse for borger.

I mange tilfælde kan borger også føle sig ensom.

Få snakket og åbnet op om følelser.

# data[].attributes.body
Hvad skal du være særlig opmærksom på?

Der er god grund til at kontakte din læge, hvis du i mere end 14 dage har følt dig vedvarende nedtrykt eller påfaldende træt og samtidig har mindst 2 af ovennævnte ledsagesymptomer på depression.

Hvordan udvikler sygdommen sig?

Langt de fleste mennesker kommer sig af en depression. Hvis man får stillet den rigtige diagnose og kommer i behandling, vil 85 % af personerne med en depression være raske eller have det væsentligt bedre efter 6 måneder.

Men ca. 10 % får en vedvarende depression, som varer mere end 2 år.

Har man først haft en depression, er der øget risiko for senere at få flere depressioner. Således får over halvdelen nye depressioner efter den første depression. Belastende hændelse som tab af en nær person eller en ulykke øger risikoen. Langvarig, forebyggende behandling kan mindske risikoen for, at man får tilbagefald.

Depression viser sig ofte første gang i 15-25-årsalderen, men den kan også starte tidligere. Og en depression kan også komme ret sent i livet. Kommer den i 50-års alderen eller senere, får man ofte kun en enkelt depression.

10% af den voksne danske befolkning anslås at have demens. Det vil sige Der er tale om mellem 300.000-375.000 voksne danskere her og nu. Dobbelt så mange kvinder som mænd har depression.

Nogle former for medicin og stoffer kan også fremkalde en depression. Det samme kan fysiske sygdomme.

Hvad er forskellen på typer og grader af depression?

Depression kan vise sig på mange forskellige måder. Der er især to typer, som skiller sig ud.

Den melankolske depression er præget af en konstant hæmning af tanker, følelser og bevægelser og af manglende appetit og søvn.

Den atypiske depression er på mange måder omvendt med svingende følelser, overfølsomhed over for påvirkninger fra omgivelserne og øget appetit og søvn.

Depressioner findes i forskellige sværhedsgrader fra let depression til moderat og svær depression. Depression kan komme som en enkelt depression eller som tilbagevendende depressioner eller blive kronisk.

# data[].attributes.body
Immobilitet har store psykosociale påvirkninger, der kan påvirke både patienter

og deres pårørende. Kan forringe patientens selvofattelse og selvtillidKroppen påvirkes fra dag et. Efter blot få dages sengeleje begynder kroppen at mærke konsekvenserne af manglende bevægelse.

Immobilitet påvirker bl.a. hjerte, kredsløb, knogler, hud, fordøjelse og muskulatur og kan i yderste konsekvens være fatal.Immobilitet refererer til manglende bevægelse og kan have betydelige konsekvenser for kroppen. Selv efter blot få dages sengeleje begynder kroppen at mærke virkningerne af inaktivitet. Her er nogle af de påvirkninger, immobilitet kan have:

1. Hjerte og kredsløb: Efter en uge med immobilitet oplever man et markant fald i kondition og evnen til at trække vejret ordentligt. Hjertefunktionen påvirkes også, og der er risiko for ortostatisk blodtryksfald, især hos ældre og alvorligt syge patienter.

2. Muskler og muskelstyrke: Immobilitet fører til tab af muskelstyrke. Uden tilstrækkelig muskelstyrke bliver mobilisering endnu sværere.

3. Blodcirkulation: Immobilitet påvirker blodforsyningen, hvilket kan resultere i dårligere iltning af organerne.

4. Tromber og embolier: Risikoen for at udvikle blodpropper (tromber) er høj ved længerevarende sengeleje og efter operationer. Især immobile patienter er i fare.

5. Kontrakturer: Immobilitet kan føre til indskrænket bevægelighed af led, hvilket kan begrænse funktionen af det pågældende led.

Det er vigtigt at forstå, at kroppen har brug for både hvile og bevægelse.

# data[].attributes.body
Accelererende patientforløb - sker kirurgiske afdelinger immobiliseres samme dag med

operation.

Fokus på faldforebyggelse - træning, god effekt af balanc; kendeskabet til borgerens resurcer der er med til at reducere faldt.

Velfærdsteknologi-pleje seng, talerstol, raizer

# data[].attributes.body
85 % skyldes tilstopning af en blodåre i hjernen

Enten fra blodprop som opstår på stedet (trombose)

Eller af blodprop som kommer fra hjertet eller halspulsårer (emboli)

15 % skyldes hjerneblødning

Enten inde i hjernen (10 %)

Eller som subaraknoidalblødning på hjernens overflade (3-5 %)

Flere faktorer gør dig mere udsat for at få apopleksi:

Højt blodtryk

Tidligere tilfælde af apopleksi eller TCI

Hjertesygdom

Forhøjet kolesterol

Diabetes type 1 eller type 2

Åreforkalkning

Rygning

Overforbrug af alkohol

Apopleksi i familien

Usund kost

For lidt motion

# data[].attributes.body
En apopleksi (slagtilfælde eller stroke) er en blodprop eller blødning i hjernen. En apopleksi giver pludseligt indsættende tab af sprog-, ansigts-, syns- eller kropsfunktioner på grund af forstyrrelser i hjernens blodcirkulation.

# data[].attributes.body
Det er typisk for apopleksi, at symptomerne kommer meget hurtigt. Oftest er de fuldt udtalte i løbet af sekunder. De fleste personer med apopleksi har en eller flere af nedenstående:

Lammelse i den ene side af ansigtet

Lammelse af arm og/eller ben på den ene side

Sprogforstyrrelse - for eksempel problemer med at finde ord

Synstab - pludselige udfald af en halvdel af synsfeltet

Pludseligt indsættende svimmelhed ledsaget af andre symptomer, f.eks. besvær med at koordinere. Svimmelhed alene er sjældent tegn på apopleksi

Hvis man helt pludseligt får ovenstående symptomer, skal man ringe 112 eller kontakte læge akut.

# data[].attributes.body
Husk på stræk, snak, smil:

Stræk: Pludseligt nedsat eller manglende kraft i en arm eller et ben

Snak: Pludseligt usammenhængende sprog, man begynder at vrøvle eller kan ikke finde ordene

Smil: Pludselig svaghed i den ene side af ansigtet eller man virker asymmetrisk i ansigtet

Hvis du kan svare ja til ét af ovenstående symptomer, er det vigtigt straks at alarmere 1-1-2. Hvert minut tæller i behandlingen af apopleksi/stroke, som er mest effektiv kort tid efter det første symptom.

# data[].attributes.body
Pludselig nedsat eller manglende kraft i en arm eller et ben

Pludselig usammenhængende sprog, man begynder at vrøvle eller ikke kan finde ordene

Pludselig svaghed i den ene side af ansigtet eller man virker asymmetrisk i ansigtet

Andre Symptomer:

Pludseligt mistet syn på det ene eller begge øjne

Pludselig forvirring eller problemer med at forstå omgivelserne

Pludselige problemer med at styre bevægelser eller finmotorik

Pludselig og kraftig hovedpine uden nogen årsag

Pludselige balanceproblemer ledsaget af dobbeltsyn eller utydelig tale

# data[].attributes.body
Tidlig Rehabilitering tilgang

Mobilisering-tolererer at sidde op i en stol, selv om de har reduceret bevidsthed,De fleste er vågne eller vækbare og kan tage imod instruktion. Disse bør starte med aktiviteter som at vaske sig, forsøge at klæde sig på, bistå ved forflytning, og eventuelt forsøge at stå og gå allerede fra første dag

Forsigtihed-med fokus på daglige meningsfyldte aktiviteter repeteret flere gange om dagen kan afbrydes, indtil tilstanden er afklaret

Kommunikationsevne

Kognitive funktioner

Tidligere funktionsniveau

Omgivelser (netværk, social stimulation

Motivation

# data[].attributes.body
Gå til gudtjeneste-

KRAV

-at finde vejen

-at har overblik

-at tale

-at synge

-at læse

-at høre

-at se

-at koncentrerer sig

-at være med ander mennsker

Målet: forberede borgers livskvalitet

Borgerens mål: at være sociel, genopret sin interesserer

Fagpersons målet: genoptraning og forstyrker færdigheder som sproget, hukommelse og høre/læse kompetenser.

Deleaktiviter

-være klar på kører stolen, overblik

-finde vejen

-finde en plads

-finde en sangbo, gribefunktion

-finde den siderne, syn

-brug sin hander

-holder bo, motorik

-singe

-koncentration

-tålmodighed

-overblik

-blufærdighed

-initiativ

-forstår rækkefølge

-forstår regler og normer

# data[].attributes.body
Bente fik en apopleksi for godt 20 år siden. Lige pludselig Faldt Bente om hjemme. Hun blev hurtigt indlagt, og de fik opereret en blodprop ud af hjernen. Det er vigtigt at få genoptræning hurtigt lige efter der er sket en apopleksi.

Der er et vindue fra 3-6 måneder efter en ulykke, at hjernen er mere modtagelig overfor genoptræning. Man skal have sin hjerne til at fungerer igen, da den går tilbage på spædbarnsstadie, i forhold til den motoriske del. Hvis man bliver ved med at repetere den samme bevægelse i lang tid, så til sidst hænger det ved. Hukommelsen og tænkning er har også taget skade, korttids hukommelsen og koncentrationsevnen har svigtet lidt. Nu kan Bente gå, med intensiv træning. Men armen hænger lidt, talen har været helt væk, men er blevet genoptrænet tilbage. Bente har haft flere små apopleksier i sit ældre liv. Jo ældre man bliver jo mere svært er det at genoptræne, men med den gode indstilling kommer man langt, som Bente siger.

# data[].attributes.body
Borger har været til gudstjeneste i dag. Gik selv med rollator, fandt en plads, og kunne synge med til dels. Nogle gange gange slap koncentrationen, nogle gange rejste hun sig fra sin plads og var klar til at gå.

# data[].attributes.body
Det er lovligt at give læseadgang til trejdemand.

Mulighed 1 :Læseadgang til tredjemand.

En borger kan give en anden person læseadgang til sin digitale post.

Mulighed 2:Fritagelse fra digital post.

Der er nogle kriterier der skal opfyldes før man kan frasige sig digitalisering.

Vores rolle er at kunne forklare borgeren, hvilke grundlæggende principper der gælder for digitaliseringen i Danmark.

Fritagelse fra digital post.
Fritagelse fra digital post.