# data[].attributes.attachment_link.title
Farmakologi læseplan 2301223 2. skoleperiode

# data[].attributes.body
Nervesystemet

# data[].attributes.attachment_link.title
Farmakodynamiske interaktioner - information til sundhedsfaglige - Medicin.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Farmakodynamiske interaktioner omfatter additive, synergistiske og antagonistiske virkninger af lægemidler. Interaktionen skyldes, at lægemidlerne virker på samme receptor, har samme virkningssted eller på anden måde påvirker hinandens effekt

# data[].attributes.body
Lokal

Systemisk

# data[].attributes.body
•Hvad er benzodiazepiner? Medicin i hovedgruppe N, centralnervesystemet. Medicin bruges til behandling af angst tilstand, psykisk og motorisk uro, beghandling af skizofreni i kombination med antipsykotikum, svønorstyrrelser og epilepsi.

•Hvad skal man være særlig opmærksom på ved behandling med benzodiazepiner? Lang halveringstid, risiko for afhæninghed, forstækker den sløvende og respirationshæmmende virkning ved andre stoffer, forsigtighed ved respirations insufficient, uventede psykiske reaktioner.

•Hvorfor kan man ikke bare stoppe med at anvende Benzodiazepiner? Se spørgsmål om seponering.

•Hvad er farmakodynamikken for benzodiazepiner? SBenzodiazepinerne binder sig med stor affinitet til specifikke receptorer i hjernen, de såkaldte GABA-A receptorer som er lokaliseret til chloridionkanal-komplekset. GABA-A-receptorkomplekset formidler effekten af en lang række medikamenter, der anvendes i behandlingen af angst, søvnløshed og kramper. GABA, der er den primære transmitter i dette receptorkompleks, åbner chloridkanalen og fremkalder den neuronale hæmning, der ligger bag den terapeutiske effekt. Benzodiazepiner har ingen selvstændig effekt, men forstærker virkningen af GABA. Barbiturater og formentlig alkohol virker direkte i chloridkanalen. Disse præparater har således en udtalt synergistisk virkning

•Hvorfor er det kontraindiceret at opstarte borgeren i behandling med benzodiazepiner, hvis borgeren har haft eller har en misbrugsproblematik?

Når man har taget benzodiazepiner gennem længere tid, så stopper medicinen med at virke efter hensigten. Årsagen er, at kroppen udvikler en tolerance overfor præparatet, som gør, at der skal mere og mere til for at opnå en virkning.

Det er sådan, de fleste misbrug af benzodiazepiner starter. Efter et længerevarende pillemisbrug bliver de psykiske abstinenser så omfattende, at det kan være vanskeligt at skelne mellem den angst, der udløses af medicinen, og den angst og uro, som man oprindeligt tog benzodiazepiner for at lindre.

Når man har været medicinafhængig over længere tid, er der er tale om den samme mekanisme, som når alkoholikeren får en “reparations-bajer”. Organismen får atter det stof, som den har vænnet sig til, og uroen, bekymringerne og angsten hører op.

•Hvilke fysiske og psykiske abstinenser kan forekomme ved akut seponering af benzodiazepiner efter nogle ugers behandling? Der kan ved seponring af benozdiazepiner kramper, kropsligubehag, uro, angst, svønløshed, delirium med konfusioner og andre psykotiske symptomer. Du kan opleve abstinser optil 4 uger efter seponering.

•Er der kørselsforbud ved brug af Benzodiazepiner, hvem sikre patienten er informeret om dette? Hvordan støtter I borgeren til at fastholde borgens kørselsforbud, hvor længe er et normal kørselsforbud pga Benzodiazepiner? Hvis du får Benzodiazepiner har du kørselsforbud i 2-4 uger. Det er personalet der udlevere medicinen, der skal søger for at patienten er informeret herom.

•Hvad sker der hvis borgeren indtager alkohol imens man behandling med Benzodiazepiner? Benzodiazepiner forstrækker den sløvende effekt på respiration som alkohol har. Derudover er større chance for skader af leveren.

•Hvad er polyfarmaci? Hvis der gives 5 eller flere medikamenter til samme patient i samme tidsinterval.

e spørgsmål om seponering.

# data[].attributes.body
•Hvad er benzodiazepiner? Medicin i hovedgruppe N, centralnervesystemet. Medicin bruges til behandling af angst tilstand, psykisk og motorisk uro, beghandling af skizofreni i kombination med antipsykotikum, svønorstyrrelser og epilepsi.

•Hvad skal man være særlig opmærksom på ved behandling med benzodiazepiner? Lang halveringstid, risiko for afhæninghed, forstækker den sløvende og respirationshæmmende virkning ved andre stoffer, forsigtighed ved respirations insufficient, uventede psykiske reaktioner.

•Hvorfor kan man ikke bare stoppe med at anvende Benzodiazepiner? Se spørgsmål om seponering.

•Hvad er farmakodynamikken for benzodiazepiner? SBenzodiazepinerne binder sig med stor affinitet til specifikke receptorer i hjernen, de såkaldte GABA-A receptorer som er lokaliseret til chloridionkanal-komplekset. GABA-A-receptorkomplekset formidler effekten af en lang række medikamenter, der anvendes i behandlingen af angst, søvnløshed og kramper. GABA, der er den primære transmitter i dette receptorkompleks, åbner chloridkanalen og fremkalder den neuronale hæmning, der ligger bag den terapeutiske effekt. Benzodiazepiner har ingen selvstændig effekt, men forstærker virkningen af GABA. Barbiturater og formentlig alkohol virker direkte i chloridkanalen. Disse præparater har således en udtalt synergistisk virkning

•Hvorfor er det kontraindiceret at opstarte borgeren i behandling med benzodiazepiner, hvis borgeren har haft eller har en misbrugsproblematik?

Når man har taget benzodiazepiner gennem længere tid, så stopper medicinen med at virke efter hensigten. Årsagen er, at kroppen udvikler en tolerance overfor præparatet, som gør, at der skal mere og mere til for at opnå en virkning.

Det er sådan, de fleste misbrug af benzodiazepiner starter. Efter et længerevarende pillemisbrug bliver de psykiske abstinenser så omfattende, at det kan være vanskeligt at skelne mellem den angst, der udløses af medicinen, og den angst og uro, som man oprindeligt tog benzodiazepiner for at lindre.

Når man har været medicinafhængig over længere tid, er der er tale om den samme mekanisme, som når alkoholikeren får en “reparations-bajer”. Organismen får atter det stof, som den har vænnet sig til, og uroen, bekymringerne og angsten hører op.

•Hvilke fysiske og psykiske abstinenser kan forekomme ved akut seponering af benzodiazepiner efter nogle ugers behandling? Der kan ved seponring af benozdiazepiner kramper, kropsligubehag, uro, angst, svønløshed, delirium med konfusioner og andre psykotiske symptomer. Du kan opleve abstinser optil 4 uger efter seponering.

•Er der kørselsforbud ved brug af Benzodiazepiner, hvem sikre patienten er informeret om dette? Hvordan støtter I borgeren til at fastholde borgens kørselsforbud, hvor længe er et normal kørselsforbud pga Benzodiazepiner? Hvis du får Benzodiazepiner har du kørselsforbud i 2-4 uger. Det er personalet der udlevere medicinen, der skal søger for at patienten er informeret herom.

•Hvad sker der hvis borgeren indtager alkohol imens man behandling med Benzodiazepiner? Benzodiazepiner forstrækker den sløvende effekt på respiration som alkohol har. Derudover er større chance for skader af leveren.

•Hvad er polyfarmaci? Hvis der gives 5 eller flere medikamenter til samme patient i samme tidsinterval.

e spørgsmål om seponering.

# data[].attributes.headline
Opioider har følgende ønskede virkninger:

# data[].attributes.subject
Opioider har følgende ønskede virkninger:

# data[].attributes.body
Analgetisk virkning (smertestillende virkning)

Sederende virkning (sløvende virkning)

Euforiserende virkning

Angstdæmpende virkning

Venedilaterende virkning (udvidelse af vener)

Obstiperende virkning (stoppende virkning ved diarré).

# data[].attributes.body
Bemærkninger og/eller interaktioner

For at codein kan virke, skal det omdannes i leveren til morphin. Mellem 5 og 10 % af befolkningen mangler det enzym, der skal bruges til at omdanne det. Disse mennesker har derfor nedsat virkning af codein.

# data[].attributes.body
Bemærkninger og/eller interaktioner

For at tramadoler skal virke, skal de omdannes til morphin i leveren. Mellem 5 og 10 % af befolkningen mangler det enzym, der skal bruges til at omdanne det. Disse mennesker har derfor nedsat virkning af tramadoler. Dette gælder dog ikke tapentadol (Palexia), da dette lægemiddel ikke skal aktiveres af leverenzymer for at virke analgetisk.

# data[].attributes.body
Cirka 10 % af borgere med astma er allergiske over for acetylsalicylsyre. De kan få astmaanfald, hvis de tager acetylsalicylsyre.

# data[].attributes.body
Bemærkninger og/eller interaktioner

Acetylsalicylsyre skal anvendes med forsigtighed af personer med astma, ulcussygdom, alvorligt nedsat leverfunktion eller nedsat nyrefunktion og af kvinder, der ønsker at blive gravide.

Acetylsalicylsyre bør ikke anvendes af gravide i sidste trimester.

Acetylsalicylsyre bør ikke anvendes til børn under 15 år.

Natriumindholdet i brusetabletterne af svagtvirkende analgetika kan forværre ødemer og øge blodtrykket.

Ved overforbrug af acetylsalicylsyre kan man få medicin-overforbrugs-hovedpine (MOH), som er kronisk hovedpine i mere end 14 dage pr. måned.

# data[].attributes.body
Virkemåde

Paracetamol hæmmer enzymet COX-2 i centralnervesystemet. COX-2- enzymet stimulerer produktionen af prostaglandiner. Prostaglandiner medfører smerter, feber og inflammation, se figur 6.N2.

Når man tager paracetamol, bliver der dannet færre prostaglandiner. Derfor virker det analgetisk (smertestillende), febernedsættende og antiinflammatorisk. Den antiinflammatoriske virkning af paracetamol er dog minimal.

# data[].attributes.body
Denne gruppe lægemidler er udviklet til behandling af inflammatoriske lidelser, men kan også anvendes ved smerter.

# data[].attributes.body
Antiepileptika

Virkemåde

Phenobarbital (Fenemal) aktiverer GABA-receptorerne. Det medfører, at impulserne i hjernen bliver hæmmet, og det nedsætter kramperne

Anvendelse

Præparatet anvendes til behandling af alle typer epilepsi bortset fra absencer samt til abstinenstilstande og svangerskabsforgiftning.

Bivirkninger

Meget almindelige bivirkninger er sløvhed, hududslæt, nældefeber og angioødem. Almindelige bivirkninger er ledsmerter, hovedpine, svimmelhed og knogleskørhed.

Ikke almindelig bivirkning er respirationsdepression.

Bemærkninger og/eller interaktioner

Phenobarbital må ikke anvendes til borgere med lungesygdomme som astma og KOL, eller hvis borgeren i øvrigt lider af dyspnø (åndenød).

Phenobarbital interagerer med mange lægemidler, fx bliver den respirationsdeprimerende virkning af opioider større. Se pro.medicin.dk og interaktionsdatabasen.dk.

Hvis borgeren får præparatet i længere tid, er der risiko for afhængighed.

# data[].attributes.body
Medicin mod Alzheimers demens

Acetilcholinesterasehæmmere

Alzheimers (mild til moderat), Lewy Body demens, demens ved parkinsonisme

Glutamatantagonister

Alzheimers (mild til moderat)

Bivirkninger, bemærkninger / interaktioner: se padlet

Opmærksomhed i forhold til ældre og psykofarmaka

Øget følsomhed for lægemidlers effekt

Nyrefunktionsnedsættelse

Nedsat clearance (lever) ved visse bentodiazipiner samt tricykliske antidepressiva, theophyllin (anvendes ved astma og KOL) og propranolol (middel mod hjerte- og

kredsløbslidelser)

Øget følsomheden for bivirkninger

Polyfarmaci

Brug af fem eller flere lægemidler samtidigt

Antiparkinsonmidler

Ved parkinsons sygdom opstår der tab af nerveceller, som producerer dopamin. Antiparkinsonmidler stimulerer dopaminreceptorerne eller mindsker nedbrydningen af dopamin i synapsespalten = flere dopaminimpulser.

Antikolinergika blokerer de kolinerge receptorer i CNS (Normalt er der balance mellem dopaminerge og kolinerge signalstoffer men ved Parkinsons sygdom kommer der for lidt dopamin, som fører til en overvægt af kolinerge signalstoffer) Kolinerge nervesystem = parasympatiske nervesystem

Dopaminagonister virker ved at stimulere dopaminreceptorerne i hjernen og kompenserer således for den manglende produktion af dopamin.

# data[].attributes.body
ANTIPSYKOTIKA

1.       Hvordan inddeles antipsykotika, og hvad ligger til grund for denne inddeling?

1. og 2. generation - bivirkningsprofiler

2.       Beskriv antipsykotikas virkemåde

Dopamin antagonist (samt for 2. generation serotonin - dopamin antagonist). Sætter sig på D2 receptorer.

Beskyttelse mod utallige samtidige stimuli og modvirker de positive symptomer (Hallucinationer, Vrangforestillinger, Katatone symptomer).

3.       Hvad anvendes antipsykotika til?

Til behandling af psykoser, til behandling af kvalme, neurologiske bevægelsessygdomme (med ufrivillige bevægelse),konstant hikke, højfebrile tilstande, visse shocktilstande og smerter.

4.       Beskriv antipsykotikas bivirkninger

Autonome bivirkninger (mest udtalt i starten af behandlingen): Ortostatisk blodtryksfald, tørhed af slimhinderne ( især mundtørhed), obstipation, synsproblemer, besvær med vandladning (sjældne tilfælde urinretention).

Ekstrapyramidale bivirkninger: Akatisi: motorisk uro, Akut dystoni(https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/hjerne-og-nerver/sygdomme/oevrige-sygdomme/dystoni/), Symptomatisk parkinsonisme, Tardiv dyskinesi (manglende kontrol af bevægelser af kæbe, mund og tunge.)

5.       Hvad er malignt antipsykotikasyndrom?

Symptomer: forhøjet temperatur, forhøjet puls og svingende (labilt) blodtryk, parkinsonsymptomer. Samt sved, forandret bevidsthed, forhøjede leukocyttal og forhøjet kreatinkinase (CK) i blodet, hvilket er tegn på skader i muskelvævet. Tilstanden er livstruende.

6.       Hvilke opmærksomhedspunkter er der i forhold til anvendelsen af antipsykotika?

"svær hyperglykæmi ved behandling med antipsykotika. Det gælder især borgere med diabetes og prædiabetes og personer, som er disponerede for diabetes. Blodglukose og HbA1c bør derfor kontrolleres med passende mellemrum." Farmakologi og medicinhåndtering

7.       Hvad kan konsekvensen af noncompliance være, hos en borger der får antipsykotika?

Tilbagefald og seponeringssymptomer

8.       Hvilke observationer kan du som social- og sundhedsassistent gøre dig, hos borgere, der får antipsykotika?

Virkning (effekt) og bivirkninger samt seponeringssymptomer

Interaktioner

Være opmærksom polyfarmaci (og misbrug)

# data[].attributes.headline
OPGAVE 2

 

CASEOPGAVE – ANTIPSYKOTIKA + ANTIDEPRESSIVA

# data[].attributes.subject
OPGAVE 2

 

CASEOPGAVE – ANTIPSYKOTIKA + ANTIDEPRESSIVA

# data[].attributes.body
Læs nedenstående case og besvar derefter nedenstående spørgsmål med afsæt i casen. I kan finde svarene i PowerPoints fra forrige skoleperiode samt denne skoleperiode, bogen, pro.medicin og interaktionsdatabasen.

Denne opgave er eksamensrelateret, start evt. med at lave pkt. 3+5+6, som er relateret til psykofarmaka.

Peter Møller er 65 år. Han har været i behandling for skizofreni, siden han var 20 år gammel. Han bor alene i en stuelejlighed. Peter holder sig for sig selv og kommer sjældent ud af lejligheden. Er der mange mennesker omkring ham, oplever Peter, at han bliver bange. Han hører ofte stemmer, der siger, han skal slå folk ihjel. Det er især de folk, der går forbi ude på gaden.

Peter har svært ved at smide ting ud, og derfor er der meget rodet i lejligheden. Hjemmeplejen kommer hver 14. dag og forsøger at hjælpe med oprydning og rengøring, men det er ikke hver gang, at Peter kan være med til, at der bliver ryddet op og smidt ud. Der kommer en social- og sundhedshjælper dagligt for at hjælpe Peter med at varme mad og give medicin.

Den sidste uge er det flere gange dokumenteret, at Peter ikke vil have sin medicin. Han mener ikke, han har brug for medicin, da han ikke er syg. Peter siger, at det er lægerne og borgmesteren i kommunen, der har besluttet, at han er syg. Han kan ikke sove om natten, og om dagen føler han sig sløv og træt og har tendens til tristhed. Han er altid tørstig, sveder meget, og når han bevæger sig, bliver han hurtigt forpustet. Han klager ofte over hjertebanken og er bange for, at det er medicinen, der gør ham syg.

Peter er overvægtig, måler 180 cm og vejer 110 kg.

Du kommer for at hælde medicin op til den næste uge. Peter siger, at du godt kan spare dig dit besvær, for han vil ikke tage medicin mere. Peter har tidligere selv stoppet sin behandling, hvilket medførte en indlæggelse på lukket psykiatrisk afdeling.der har besluttet, at han er syg. Han kan ikke sove om natten, og om dagen føler han sig sløv og træt og har tendens til tristhed. Han er altid tørstig, sveder meget, og når han bevæger sig, bliver han hurtigt forpustet. Han klager ofte over hjertebanken og er bange for, at det er medicinen, der gør ham syg.

Peter er overvægtig, måler 180 cm og vejer 110 kg.

# data[].attributes.body
1.      Eleven kan anvende viden om lovgivning, instrukser, vejledninger og lokale procedurer til at forklare social- og sundhedsassistentens ansvar og kompetenceområde til selvstændigt at kunne varetage medicinhåndtering i gældende praksis, herunder delegering, videredelegering, ledelsens ansvar og akkreditering.

-          Hvilken betydning har det, at du er autoriseret social- og sundhedsassistent når du arbejder med medicin?

-          Hvad skal du gøre, hvis du vil videredelegere en opgave til en SSH eller en ufaglært medhjælper?

-          Hvilken lovgivning er gældende, når du håndterer medicin?

-          Hvad er dit ansvar, når du skal udføre en delegeret opgave vedrørende medicinadministration?

2.      Eleven kan anvende viden om kvalitetssikring og utilsigtede hændelser (UTH) til selvstændigt og i det tværfaglige samarbejde at kunne fremme patientsikkerheden og forebygge fejl ved medicinhåndtering i praksis, herunder dokumentere, indrapportere samt følge op på embedslægetilsyn.

-          Er der noget i casen, som gør, at du skal indberette en UTH?

-          Hvad er formålet med at indberette UTH?

3.      Eleven kan anvende viden om anatomi og fysiologi til at forklare lægemidlers farmakokinetik, herunder absorption, distribution og elimination og farmakodynamik.

-          Udvælg et præparat fra casen, hvor du beskriver præparatets vej gennem kroppen – absorption, distribution, elimination

-          Forklar herefter Risperdals farmakodynamik

-          Forklar Sertralins virkningsmåde

4.      Eleven kan anvende beregninger af medicin for at fremme patientsikkerheden og forebygge fejl ved medicinhåndtering.

-          Udvælg et præparat og demonstrér, hvordan du vil anvende medicinregning til det – tag udgangspunkt i cirklen (se s. 108)

5.      Eleven kan anvende viden om almen og speciel farmakologi, herunder psykofarmaka til at observere virkninger og bivirkninger samt forklare kontraindikationer, interaktioner og dispenseringsformer inden for de mest almindelige hovedgrupper, herunder hvilken betydning det har for observationen af borgere og patienter.

-          Tag udgangspunkt i præparatet Risperdal fra casen og forklar, hvordan du vil observere for virkning og bivirkninger af præparatet og forklar, hvad du vil gøre ved eventuelle bivirkninger

-          Tag udgangspunkt i præparatet Sertralin fra casen og forklar, hvordan du vil observere for virkning og bivirkninger af præparatet og forklar, hvad du vil gøre ved eventuelle bivirkninger

-          Hvad er ATC-koder?

-          Hvad er forskellen på systemisk og lokal virkning?

6.      Eleven kan anvende viden om sundhedspædagogiske metoder, redskaber og praksisformer, herunder vejledning, motivation, compliance og selvadministration i samarbejdet med borgere, patienter og pårørende i primær og sekundær sektor, herunder samarbejde med almen praksis til at øge kvaliteten og patientsikkerheden ved medicinhåndtering.

-          Tag udgangspunkt i casen – har borgeren compliance i forhold til medicin?

-          Hvilken rolle har du i forhold til at borgeren opnår compliance?

-          Hvordan forholder du dig til at patienten ikke vil tage sin medicin?

-          Hvordan vil du vejlede patienten i at tage sin medicin?

7.      Eleven kan anvende viden om hygiejne og risikofaktorer ved medicinhåndtering herunder arbejdsmiljøudvalgets opgave og arbejdsmiljø

-          Hvordan vil du dispensere medicin, så du overholder de hygiejniske forholdsregler?

# data[].attributes.attachment_link.title
2skp - pss - affektive sindslidelser, sygdomslære

# data[].attributes.body
Virkning:

Hæmmer alkohols nedbrydning. Hvis der drikkes alkohol, fremkaldes en akut acetaldehydforgiftning.

Bivirkninger:

Abdominalsmerter, Diarré, Kvalme, Metalsmag, Opkastning, Træthed, Hovedpine, Depression, Mani, Søvnighed, Hypersensitivitet,Seksuelle forstyrrelser, Hudkløe,Nedsat libido, Hududslæt

Sjældne / meget sjældne Opticus neuritis, Icterus, Forhøjede levertransaminaser, Neuropati (motorisk og sensorisk), Psykose, Fulminant levercellenekrose.

Interaktion:

Antacida indeholdende divalente kationer. Store doser ferrosalte

Antikoagulationsvirkningen af warfarin forstærkes.

Akutte forvirringstilstande kan opstå ved samtidig indgift af metronidazol.

Nedbrydningen af phenytoin og theophyllin hæmmes, således at virkningen af disse forstærkes. Også nedbrydningen af diazepam og chlordiazepoxid (men ikke af lorazepam, midazolam, oxazepam og zolpidem) hæmmes.

Kontraindikation:

Forsigtighed ved nyreinsufficiens

Inkompenseret hjertelidelse på grund af risiko for alkohol/disulfiramreaktion

Manifest psykose

Alvorlig personlighedsforstyrrelse

Alvorlig organisk hjernelidelse

Hypertension

Indgift til personer med alkohol i organismen.

# data[].attributes.body
Virkning:

Acamprosat stimulerer den GABA-betingede neurotransmission og normaliserer den forhøjede glutamataktivitet, der ses ved alkoholafvænning.

Bivirkninger:

Diarré, Abdominalsmerter, Flatulens, Kvalme, Opkastning, Impotens, Nedsat libido, Hudkløe, Makulopapuløst hududslæt, Øget libido.

Meget sjældne: Allergiske reaktioner (herunder angioødem og anafylaktisk reaktion)

Interaktioner:

kontraindikationen:

Kontraindiceret, øget bivirkningsrisiko

GFR: 0-30 ml/min. Udskilles uomdannet gennem nyrerne. Kontraindiceret pga. risiko for akkumulering af stoffet.