# data[].attributes.body
Prekambri on geologinen ajanjakso 4,6 miljd-541 milj vuotta sitten, joka ulottuu maapallon synnystä fanerotsooisen aionin alkuun saakka. Prekambri on niin sanottu yläaioni ja se on jaettu kolmeen geologisen ajanlaskun aioniin: hadeeinen aioni, arkeeinen aioni ja proterotsooinen aioni

# data[].attributes.body
Maapallo syntyi räjähtäneiden tähtien alkuaineista. Samoihin aikoihin syntyi aurinko ja muut sitä kiertävät planeetat.

# data[].attributes.body
Epäorgaanisista rakenteista kehittyi orgaanisia, hiilirakenteisia yhdisteitä. Esim. nukleotidit. Näistä kehittyi nukleiinihappoja, jotka pystyivät monistumaan ja siirtämään perinnöllistä informaatiota. Kehittyi RNA ja myöhemmin DNA.

# data[].attributes.headline
Elämän synty/ensimmäinen solu n. 3,8 mrd. vuotta sitten. 

# data[].attributes.subject
Elämän synty/ensimmäinen solu n. 3,8 mrd. vuotta sitten. 

# data[].attributes.body
Orgaanisista rasvoista muodostui pisaroita, jotka kontrolloivat, mitä pääsi sisälle ja ulos. Kun näiden sisälle kertyi proteiineja ja nukleiinihappoja, oli ensimmäiset solurakenteet.

# data[].attributes.body
Alkusolusta kehittyivät arkeonit ja bakteerit. Kuluttajat ottivat ympäristöstä ravinnoksi orgaanisia yhdisteitä, kuluttajat tuottivat epäorgaanisista yhdisteistä yhteyttämällä kemosynteesin avulla.

# data[].attributes.body
Meressä olevat bakteerit kehittivät lehtivihreää, joka pystyi sitomaan auringon valoenergiaa. Syanobakteerit nimeltään. Hiilidioksidi, vesi ja aurinkoenergia -> glukoosi ja happi.

Ilmakehään tuli happea.

# data[].attributes.headline
Liitukauden lopun joukkotuho n. 65 milj. vuotta sitten

# data[].attributes.subject
Liitukauden lopun joukkotuho n. 65 milj. vuotta sitten

# data[].attributes.body
Dinosaurukset ja monet muut maa- ja merieläimet kuolivat sukupuuttoon. Todennäköisesti joukkosukupuutto johtui suuren asteroidin törmäyksestä. Pienet matelijat, linnut ja nisäkkäät selvisivät.

# data[].attributes.body
Uudella ajalla nisäkkäiden kehitys on ollut suurta. Dinosaurustenkin aikaan maapallolla eli pieniä nisäkkäitä, mutta uudella ajalla näistä nykyisten jyrsijöiden kokoisista nisäkkäistä on kehittynyt valtavia suurnisäkkäitä. Nisäkkäät ovat tasalämpöisiä, selkärankaisia eläimiä jotka synnyttävät eläviä poikasia. Nisäkkäisiin kuuluvat nokkaeläimet, pussieläimet ja istukalliset nisäkkäät.

# data[].attributes.body
Linnut polveutuvat noin 170 miljoonaa vuotta sitten puissa eläneistä höyhenpeitteisistä dinosauruksista. Linnut ovat tasalämpöisiä, usein höyhenpeitteisiä, sisäinen hedelmöitys ja monimutkaiset soidinmenot.

# data[].attributes.body
Varhainen ihminen kehittyi simpanssin ja ihmisen yhteisestä kantamuodosta noin 7 miljoonaa vuotta sitten ja se oli jo nykyihmisen kanssa samaa sukua. Sen aivot olivat kaksi kertaa ihmisapinan aivojen kokoiset ja sen käyttäytymisessä korostui yhteisöllisyys.

# data[].attributes.body
Nykyihminen kehittyi 300 000 vuotta sitten Afrikassa. Aivojen koko 1,35 kertaa varhaisen ihmisen aivot. Levittäytyi myöhemmin muille mantereille.

# data[].attributes.body
Paleotsooinen maailmankausi eli elämän vanha aika oli geologinen ajanjakso noin 542–250 miljoonaa vuotta sitten. Maailmankausi käsittää ajanjakson, jolla elämä kehittyi voimakkaasti merissä ja nousi maalle. Merkittävästi fossiileja alkaa esiintyä vasta paleotsooisen maailmankauden alusta lähtien.

# data[].attributes.body
Kambrikaudella valtamerissä eli selkärangattomia eläimiä. Niillä ei ollut sisäistä tukirankaa, mutta saattoi olla esimerkiksi ulkoinen kalkkikuori. Sienieläimet olivat varhaisia monisoluisia eläimiä. Ne pystyivät uusiutumaan tehokkaasti, jos jokin osa eliöstä vaurioitui, koska mikään osa eliöstä ei ollut erikoistunut mihinkään.

Nivelmadot olivat selkärangattomia kaksikylkisiä eläimiä, joilla oli kaksi identtistä, mutta vastakkaista puoliskoa. Etu- takapäärakenne mahdollisti hyvän liikkuvuuden.

# data[].attributes.body
Kalojen synty liittyy evoluutioon ja ne ovat yksi selkärankaisten eläinten alaryhmistä. Ne kehittyivät ensimmäisinä selkärankaisina eläiminä noin 500 miljoonaa vuotta sitten.

Nisäkkäät, linnut, matelijat, kalat, sammakkoeläimet.

# data[].attributes.body
Sammalet ovat yksisoluisten levien jälkeen yksi vanhimmista maalla kasvavista kasviryhmistä. Ne syntyi noin 400–450 miljoonaa vuotta sitten, paleotsooisella kaudella, jolloin ensimmäiset kasvit alkoivat siirtyä vesistä maihin. Olivat valtaryhmänä noin 100 miljoonaa vuotta.

# data[].attributes.body
Nykykäsityksen mukaan sienet ovat yksi elämän monimuotoisuuden vanhimmista haaroista. Niiden alkuperä liittyy alkueläimiin. Sienien yhtenäinen fossiiliaineisto alkaa 400 miljoonan vuoden takaa, mutta aivan ilmeisesti sieniä on ollut jo prekambrikaudella 600 miljoonaa vuotta sitten.

Sienijuuri eli mykoritsa on sienen ja kasvin molempia hyödyttävää yhteiselämää (symbioosi, mutualismi)

Sienijuuressa sieni auttaa kasvia saamaan vettä ja ravinteita ja kasvi antaa sienelle ravinteita.

Ilman sienijuuria kasvit eivät olisi voineet levittäytyä maalle.

Jäkälät kehittyivät sienen ja viherlevän yhteiselosta (symbioottinen eliö)

# data[].attributes.body
Sanikkaiset ovat monimutkaisempia kuin yksisoluiset sammaleet, jotka syntyivät noin 360 miljoonaa vuotta sitten. Yleisin teoria on, että sanikkaiset kehittyivät varhaisessa historiassa kosteisiin ympäristöihin.

Kuivalla maalla oli paljon vapaata elintilaa ja vähän kilpailua.

-> Kuivuutta kestävien maakasvien kehittyminen

Kehittyivät noin 400milj. vuotta sitten, avainsopeumat

Juuret veden ja ravinteiden ottoon.

Johtosolukko veden ja ravinteiden kuljetusta varten.

Lehdet tehokasta fotosynteesiä varten.

# data[].attributes.body
Elämän keskiaika eli mesotsooinen maailmankausi oli geologinen ajanjakso, joka tunnetaan matelijoiden, etenkin dinosaurusten elinkautena. Kausi oli merkittävä, koska tuolloin matelijoista kehittyi suuria kasvi,- ja lihansyöjäeläimiä, ja kauden loppupuolella nisäkkäät ja linnut lajiutuivat omiksi ryhmikseen. Lisäksi tämä ajanjakso on lajiteltu 3 jaksoon järjestyksessään triaskauteen, jurakauteen ja liitukauteen.

# data[].attributes.body
Matelija on sammakkoeläinten ryhmästä kehittynyt kuivalle maalle selkärankaisista ensimmäisenä sopeutunut eliö, joka hengittää keuhkoilla. Matelijat ovat merkittävä eliöryhmä, sillä niistä kehittyivät lentoliskot ja sitä myöten linnut. Suomukerros suojasi matelijoita kuivumiselta.

# data[].attributes.body
Koppisiemeniset kasvit kehittyivät mesotsooisena kautena. Koppisiemeniset kasvit saivat nimensä siitä, että niiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli koppi.

# data[].attributes.body
Vaikka ilmakehässä oli happea, ilmakehä ei ollut turvallinen auringon UVC-säteilyn takia. Otsonikerroksen synty suojasi eliöitä säteilyltä ja mahdollisti elämän maalla.

# data[].attributes.body
Niveljalkaiset sopeutuivat maalle noin 400 miljoonaa vuotta sitten. Niistä kehittyi hämähäkkieläimiä, hyönteisiä ja juoksujalkaisia.

# data[].attributes.headline
Tumalliset eliöt (1,6-1,8mrd. vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Tumalliset eliöt (1,6-1,8mrd. vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Askardarkeoni nielaisi bakteerin ja kehittyi suuri solu. Solulla oli niin paljon perintöainesta, että sen kromosomien ympärille muodostui tumakotelo. Endosymbioosissa isompi solu nielaisi pienemmän, soluhengitykseen kykenevän solun ja solu jäi eloon ja kiinni isompaan soluun. Solut elivät symbioottisesti.

# data[].attributes.headline
Monisoluiset eliöt (700milj. vuotta sitten????)

# data[].attributes.subject
Monisoluiset eliöt (700milj. vuotta sitten????)

# data[].attributes.body
Aluksi monet yksisoluiset eliöt muodostivat solurykelmiä, joissa oli solujen välistä työnjakoa. Kun solujen yhteistyö oli niin tiivistä, etteivät ne selvinneet ilman toisiaan, oli kyse jo monisoluisista eliöistä. Eri solut erikoistuivat eri tehtäviin ja olivat tehokkaampia tehtävissään. Sukusolujen kehittyessä syntyi suvullinen lisääntyminen, jossa syntyi enemmän perinnöllistä muuntelua luonnonvalinnalle.

# data[].attributes.body
Sukusolujen kehittyessä syntyi suvullinen lisääntyminen, jossa syntyi enemmän perinnöllistä muuntelua luonnonvalinnalle. Tätä kutsuttiin seksin vallankumoukseksi.

# data[].attributes.body
Sammakkoeläimet kehittyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten varsieväkaloista jokisuistoissa. Parhaiten pärjäsivät sellaiset yksilöt, joiden evät sopeutuivat pohjalla liikkumiseen.

# data[].attributes.headline
Kambrikauden räjähdys (550milj. vuotta sitten)

# data[].attributes.subject
Kambrikauden räjähdys (550milj. vuotta sitten)

# data[].attributes.body
Lajien määrä valtamerissä lisääntyi valtavasti noin 550 miljoonaa vuotta sitten. Monimuotoisuuden lisääntyminen johtui mahdollisesti happimäärän lisääntymisessä merissä. Saalistajien kehitys kiihtyi ja saaliseläinten myös.

# data[].attributes.body
250 miljoonaa vuotta sitten ilmasto kuivui ja viileni.

Siemenkasvit kehittyivät ja valtasivat vapautuneen tilan.

Siemen tärkeä uusi rakenne.

Siemenessä vararavinto uudelle yksilölle.

Kuori suojaa kylmältä, kuumalta ja kuivalta.

Uusi yksilö alkaa kasvaa, kun olosuhteet suotuisat.