# data[].attributes.body
kirjutan siia TÄNA

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
Eleriin tegi oma nuputelefoniga kunagi ammu (must oli)

# data[].attributes.body
Rakvere linnapäevad on rahvarohke sündmus Eestis. Korraldatakse erinevaid kontserte, tantsuetendusi ja spordivõistlusi. Lisaks on avatud laat, kus saab nautida kohalikku käsitööd ja toiduvalikut. Festivali raames toimuvad ka mitmed töötoad ja tegevused lastele. Linnapäevadele lisab värvi traditsiooniline paraad ning tuletõrje- ja sõjaväe demonstratsioonid. Üritus toob kokku inimesi eri vanusegruppidest ja pakub meelelahutust terveks nädalavahetuseks. Rakvere linnapäevad on suurepärane võimalus tutvuda linna kultuuri ja ajalooga ning nautida mitmekülgset meelelahutust. Rakvere linnapäevad algatati selleks, et edendada kohalikku kultuuri, tuua kokku kogukond ning pakkuda elanikele ja külalistele meelelahutuslikku ja mitmekesist sündmuste valikut. Need linnapäevad on loodud selleks, et tähistada ja tähtsustada Rakvere linna ning selle elanikke.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on Valgejõe alguseks. Kõikuva veetase on üks kliimamuutuste tagajärg mille tõttu on järve lõunaossa tekkinud ujuvad saared, mis vahetavad oma asukohta. Ujuvad saared tekivad järves turbase kaldapinnase tõttu. Juurde kasvav turvas ja kõikuv veetase murrab järve kaldast lahti maatükke, mis järvel vabalt triivima hakkavad. Ja triivavad saared on sulgenud pääsu paadisillale. Porkuni järv on allikatoiteline ja kui allikad jäävad kuivaks, kuvab ka järv. Põuase suvega võib järv ära kuivada. Kuivuse tõttu hukkuvad kalad ja inimestel kaovad suplemise võimalused. Veetase on suuresti kõikuv, allikatoiteline järv on ka täiesti kuivaks jäänud (viimati 1998., 2003., 2006. ja 2015. aastal).

# data[].attributes.body
Valisin oma kultuuri elamuseks Rakvere linna päevad. Rakvere linna päevad toimuvad traditsiooniliselt juunikuu teisel nädalal ehk tänavu 9. – 11. juunini. Pidustustega tähistatakse Rakvere linna sünnipäeva ehk Lübecki linnaõiguste saamist, mis anti Rakverele 1302. aastal. Seega tähistame tänavu juba 721. sünnipäeva. Arvan, et Rakvere linna päevad on väga huvitav üritus. Paljud huvikoolid ja loovuskeskused teevad erinevaid tegevusi ja paljud vabatahtlikud kui ka õpilasfirmad teevad laatasi. Arvan, et linna päevad on kõige suurem üritus Rakvere linnas. Linna päevad on terve nädal seega kui ühel päeval ei jõua saab teisel päeval minna ja osaleda üritustel.

https://kultuuriaken.visitrakvere.com/et/syndmus/rakvere-linna-p%C3%A4evad-2023-0?event=298046

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rakvere linna päevad toimuvad traditsiooniliselt juunikuu teisel nädalal ehk tänavu 9. - 11. juunini. Pidustustega tähistatakse Rakvere linna sünnipäeva ehk Lübecki linnaõiguste saamist, mis anti Rakverele 1302. aastal. Seega tähistame tänavu juba 721. sünnipäeva.
Linnapäevade programmis on nii traditsioonilisi kui ka uusi üritusi ja ettevõtmisi. Linlaste rõõmuks toimub ka tänavu põnnide paraad, Kreisilaat Kastani puiesteel ja Rakvere Keskväljakul saab mitmel õhtul nautida öökino. Kirikupark on taas tegevuste ja laste päralt ning spordikeskuse parklas müdistavad Rammumehed. Vallimäe vabaõhukeskuses saab nautida kontserte ja uhket Virumaa Tantsupidu. Rakvere Galeriis avatakse Rakvere sõpruslinna Lapua näitus.

Uutest ettevõtmistest toimub 10. juunil Rakveres Pikal tänaval esimest korda suuremahuline tänavatoidu festival, millest võtavad osa kümned erinevate maitsete pakkujad Eestist ja lähiriikidest.

Viiendat sünnipäeva tähistav Sumedate Suveõhtute Filmifestival pakub keskväljakul öökino elamusi suisa viiel õhtul järjest, kuid nii nagu korraldajad on välja hõiganud, toimub festival sellisel kujul viimast korda. Ka Rakvere Rammumees tähistab tänavu juubelit - juba viiendat aastat demonstreerivad Mark Tervinsky eestvedamisel ja korraldamisel rammumehed nii Eestist kui välismaalt inimvõimete piire Rakveres raskusi liigutades.

Linnapäevade täielik kava: https://rakverekultuurikeskus.ee/linnapaevad/

Loe lähemalt: https://rakverekultuurikeskus.ee/linnapaevad/

# data[].attributes.attachment_link.title
Rakvere linna päevad 2023 | Kultuuriaken

# data[].attributes.attachment_link.description
Rakvere linna päevad toimuvad traditsiooniliselt juunikuu teisel nädalal ehk tänavu 9. - 11. juunini. Pidustustega tähistatakse Rakvere linna sünnipäeva ehk Lübecki linnaõiguste saamist, mis anti Rakverele 1302. aastal. Seega tähistame tänavu juba 721. sünnipäeva. Linnapäevade programmis on nii traditsioonilisi kui ka uusi üritusi ja ettevõtmisi.

# data[].attributes.body
Ma valisin oma kultuuriisikuks Ferdinand Adolff kes oli eesti insener ja arhitekt. Ferdinand sündis Roelas ja õppis Rakvere elementaarkoolis kui ka Rakvere linnakoolis. Ta on projekteerinud mitu hoonet Rakveres nagu Rakvere turuhoone, Vene tänava Rakvere linnahaigla kui ka algse Eesti Panga Rakvere osakonna hoone.  Tema mälestuse jäädvustamiseks kannab Rakvere turu platsi juures olev tänav tema nime. Valisin Ferdinand Adolffi oma kultuuriisikuks sellepärast, et ta on mitu Rakvere hoonet projekteerinud mis on siiani kasutusel. Arvan, et väga palju linna kultuuri näitab välja missugused hooned linnas asub. Minu arust on Adolffi projekteeritud hooned Rakveres väga ilusad ja peaksid saama rohkem tähelepanu.

https://et.wikipedia.org/wiki/Ferdinand_Adoff

# data[].attributes.attachment_link.description
Ferdinand Gustav Adoff ( 24. mai 1890 Roela vald - 14. oktoober 1938 Davos) oli eesti insener ja arhitekt.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere Riigigümnaasiumi kooli kogukonda. 2019. aastal korraldasid Riigi Kinnisvara, Haridus- ja Teadusministeerium ja Eesti Arhitektide Liit Rakvere Riigigümnaasiumi arhitektuurikonkursi, mille võitis arhitektuuribüroo Salto ideekavandiga “Pargielu”. Ideekavandi autorid on Maarja Kask, Ralf Lõoke ja Martin McLean. Rakvere Riigigümnaasiumi nurgakivi paigaldati 17. märtsil 2022 ning esialgsete plaanide kohaselt pidi hoone valmima 2022. aasta septembriks, kuid Ukraina sõjast tingitud ehitusmaterjalide tarneaegade märkimisväärse pikenemise tõttu lükkus kooli avamine edasi. Koolimajas on toimunud juba palju üritusi ja tulevikus on ka plaanis mitu erinevaid üritusi. Kooli kogukonda iseloomustab see, et kõik toetavad üksteist ja on abivalmis igas momendis. Kooli traditsioonid on ka õpilaste poolt välja mõeldud seega kool ja õpilased on väga tihedalt seotud.

(Pilt: )
https://rakvere.edu.ee/tarkuse-vaega-kool/

# data[].attributes.attachment_link.title
Tarkuse väega kool – Rakvere Riigigümnaasium

# data[].attributes.attachment_link.description
Oleme alates aastast 2022 Eesti riigigümnaasiumide perre kuuluv kool Rakveres. Meie majas õpivad vaid gümnasistid ja sellest tulenevalt on meie õppeastmete nimetused G1, G2 ja G3.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika paekaldad asuvad Virumaa rannikul Põhja-Eesti klintide piirkonnas. Need pakuvad võrratuid vaateid merele ja klintidele ning samal ajal võib seal täheldada merelainete erosiooni mõju klintidele. Kliimamuutustega seotud nähtused, nagu tugevamad tormid ja merevee taseme tõus, võivad klintidele survet avaldada ning põhjustada nende järkjärgulist kulumist ja muutumist. Ontika paekaldad on huvitav koht

(Pilt: Tiina Park)

# data[].attributes.location_name
Pärispea poolsaar, Viinistu, Harju County

# data[].attributes.headline
Pärispea poolsaar, Viinistu, Harju County

# data[].attributes.subject
Pärispea poolsaar, Viinistu, Harju County

# data[].attributes.body
Pärispea poolsaar on kaunis looduslik piirkond Virumaal, mis pakub suurepäraseid vaateid Soome lahele. Seal võib märgata merevee taseme tõusu mõju, mis on üks selgeid kliimamuutuste tagajärgi. Rannikuala on muutunud, kuna merevee tase on tõusnud ning see võib kaasa tuua rannikuerosiooni ja mõjutada elupaiku. Pärispea poolsaar on oluline koht, kus mõista kliimamuutuste mõju merekeskkonnale ning nende mõjusid kohalikele elanikele ja ökosüsteemidele.

(Pilt: Aleksander Kaasik)

# data[].attributes.body
Lahemaa Rahvuspark asub Virumaal ning on üks Eesti vanimaid ja suurimaid rahvusparke. See pakub rikkalikke looduslikke vaatamisväärsusi, mis kajastavad kliimamuutuste mõjusid. Näiteks on seal märgata metsade muutusi, kuna soojenevad temperatuurid võivad mõjutada puuliike ja nende levikut. Samuti on võimalik jälgida rannikumaastike erosiooni ning looduslike veekogude taseme kõikumist, mis on seotud kliimamuutustega.

(Pilt: RMK Lahemaa)

# data[].attributes.body
Käsmu on maaliline kaluriküla, mis asub Virumaal Eesti põhjarannikul. Käsmu on tuntud oma ilusate merevaadete poolest, kuid seal võib märgata ka kliimamuutuste mõjusid. Üks märgatav muutus on merepinna tõus, mis on viinud kaasa rannajoone erosiooni ning mereelustiku mitmekesisuse vähenemise. Käsmu on huvitav koht, kus jälgida looduse ja kliimamuutuste omavahelist seost ning mõista, kuidas need mõjutavad mereäärseid kogukondi.

(Pilt: info@droonipildid.ee)

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Minu vägevaks kohaks on Käsmu kivikülv. See on suurim kivikülv Eestis. Kivikülvi moodustavad suured rändrahnud, mis on sattunud sinna jääaja tagajärjel. Kividel on ka nimed. Näiteks kõige suurimat kivi nimetatakse Matskiviks ja see on 4,8 meetrit kõrge ja selle ümbermõõt on 14,7 meetrit. Samuti on seal kive nimega Lemeti kivi, Vana-Jüri kivid ja Saadumetsa suurkivi. Need rändrahnud on sinna sattunud umbes 10 000 aastat tagasi. Kive leidub nii metsas kui ka kaldal. Neid võib näha näiteks jalutades mööda Käsmu matkarada. Olen ise seal mitu korda käinud ning see paik jättis mulle väga vägeva mulje, kuna sellist maastikut pole kuskil mujal näinud. Ma arvan, et see koht on kindlasti väärt külastamist, eriti loodusearmastajatele.

# data[].attributes.body
Kliimamuutus mõjutab väga põllumajandust nii Lääne-Virumaal kui ka kogu Eestis. Põllumajandust võib mõjutada äärmuslikud ilmastikunähtused. Saaki võivad oluliselt vähenada näiteks põud, mille tagajärjel saavad kannatada taimed, kes ei kannata üleliigset kuuma. Samuti ka liigne niiskus või sademete paljusus, mis võib kahjustada taimi ja vähendada saaki. Ka pehme talv mõjutab meie põllumajandust. Selle põhjuseks on see, et pehme talve tõttu ei sure ära kahjurid kes põhjustavad suvel palju taimehaigusi mis kahjustavad paljusi taimeliike.
Nii mõjutab kliimamuutus meie põllumajandust. Sellega kaasnevad muutused ka toidu hinnas kuna vähese saagi korral, tõuseb ka saadud saagi hind, sest seda on vähe.

# data[].attributes.location_name
Viitna loodusõpperada, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Viitna loodusõpperada, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Viitna loodusõpperada, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kliima muutuse punktiks valisin ma Viitna. Tegemist on väga esindusliku alaga, kus on hästi näha mitmesugused jääaja lõpus, umbes 12 000 aastat tagasi moodustunud pinnavormid: pikad kitsad oosid, ümarad mõhnad ja sulglohud ning nende vahelistes lohkudes järved ja soolapid. Loodusõpperada on 7km ja viib kõigi kolme järve äärde ning tutvustab jääaja kujundatud pinnavorme, nende teket lähemalt ning seal kasvavaid metsakooslusi. Olen oma vana klassiga käinud läbi selle õpperada ja see oli väga huvitav, kaunis ja informeeriv. Järvede ümbrus on väga ilus. Ümbrust vaadates ja näha missugused pinnavormid on ja kuidas need on tekkinud on mulle ja ma arvan ka teistele väga huvitav.
https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/pohja-eesti-puhkeala/1289

# data[].attributes.location_name
Neeruti MKA, Juuru sihtkaitsevöönd, Jõepere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Neeruti MKA, Juuru sihtkaitsevöönd, Jõepere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Neeruti MKA, Juuru sihtkaitsevöönd, Jõepere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Minu "vägev" koht on Neeruti looduskaitseala. Kõige rohkem meeldib mulle Neerutis, et matkaraja äärde on pandud infotahvlid mille peal "Kalevipoeg" eepose lõigud. Kui sa kõnnid mööda loodusrada näed ka rahva toodud kividest tehtud skulptuuri Kalevipojast. Väga huvitav on käia igal aastaajal ja vaatada missugune skulptuur välja näeb. Skulptuuri projekti algatas Rakvere Teater kes siis kajastas meedias, et tuua ümaraid kivisi, et teha skulptuuri Neerutisse. Skulptor on Aivar Simson. Igal aastal vähemalt kaks korda käin oma emaga Neerutis kõndimas tavaliselt suvel ja talvel. Kui ma väike olin ei saanud täpselt aru kes see tegelane Kalevipoeg on, kuid nüüd olen temast lugenud ja nüüd vaatan seda skulptuuri teise pilguga.
https://www.postimees.ee/2016711/rakvere-teater-laob-kividest-kalevipoja

# data[].attributes.body
Madal järv on kohalikele kogukondadele oluline kalavaru. Muutuv kliima mõjutab aga järve veekvaliteeti ja kalapopulatsioone, mistõttu on kaluritel raskem ära elada. Kliimamuutuste tagajärjel on vähenenud lämmastiku juurdevool valgalalt ja õhust järve, mis on tekitanud lämmastikudefitsiidi enamikus Euroopa järvedes. Peipsis on see omakorda muutnud õhulämmastikku siduvate, osaliselt mürgiste sinivetikate vohamise igasuviseks probleemiks. Kui varem olid vetikaõitsengud pigem suve teisel poolel, siis viimasel ajal on neid olnud juba juuniski.

# data[].attributes.location_name
Athena Maja Huvikool, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Athena Maja Huvikooli on Pikal tänaval asuv huvikool, kus on nii kunstikool kui ka tehnikakool. Athena pakub palju erinevaid ja huvitavaid õppimisvõimalusi. Mina käin maalmise ja joonistamise õppegrupis. Seal käib tore seltskond,  koos kellega me räägime, joome teed ja muidugi joonistame. Meid kõiki ühendab armastus kunsti vastu.

# data[].attributes.body
Moonaküla kogukond on kokkuhoidev. Viimased kolm aastat on võetut kätte ja korraldatud mitmeid üritusi Moonakülas. Varem ei tehtud väga midagi ühiselt. Kuna paljud ei tundnud üksteist tuli tahtmine Moonaküla liikmeid üksteisega rohkem kokku viia ja sealt tuli ka ideed korraldada ühiseid üritusi. On olnud mitmeid kogukonna ühiseid ettevõtmisi. Moonakülapäev, laste spordipäev, ülestõusmis pühadel oli lastele munajaht.

(Pilt: Ain Liiva)

# data[].attributes.body
Viru Folk on Eesti suurim rahvamuusika festival, mis toimub igal suvel Viru-Nigula vallas. Festivalil esinevad nii kodumaised kui ka rahvusvahelised artistid, pakkudes mitmekesist muusikaprogrammi. Lisaks muusikale saab nautida ka rahvatantsu, käsitööd ning erinevaid töötubasid. Viru Folk on suurepärane võimalus sukelduda Eesti rahvakultuuri ja -muusika maailma ning veeta meeldejääv nädalavahetus looduses. Minu perel on see traditsioon juba kui olin 7 aastane, väga vingeid mälestusi on.

# data[].attributes.location_name
Tallinna 15, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Mul on olnud rõõm osaleda mitmel nende kontserdil ja võin kindlalt öelda, et nad teevad alati suurepärase show. Kuid see, mis eristab neid teistest bändidest, on nende pühendumine LGBT+ kogukonnale.

Su/Mi saab näha pea igal LGBT+ üritusel Eestis ning neist on saanud kogukonna põhiosa. Nende muusika on inspireeriv ja jõudu andev ning nad kasutavad oma platvormi armastuse, aktsepteerimise ja võrdsuse sõnumite levitamiseks.

Bändi liikmed Frederik Welk, Eke Allikvere ja Jan Kuusemets on uskumatult andekad ja kirglikud oma käsitöösse. Kuid peale selle on nad lahked ja ehtsad inimesed, kes hoolivad tõeliselt oma fännidest ja nende toetatavatest põhjustest.

(Pilt: erakogu)

# data[].attributes.location_name
Kooli 5, Sõmeru, 44201 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Peaaegu et igal aastal toimub Sõmerul kaua oodatud lambafestival. Seal põhi sündmuseks on lammaste pügamine, kuid ürituses on veel käsitöö ja maatoodete laat, töötoad, loterii, kontsert ja palju erinevad toidu ja meisterdamise putkad.
Lammaste pügamisel on ennustusvõistlus, et kui kiiresti suudetakse kõik lambad ära pügada.
Kuna elan sellele väga lähedal, siis olen sel üritusel mitu korda käinud, ning alati on väga põnev. See on iga aastal oodatud sündmus peredele. Kahjuks koroona tõttu jäi mõni üritus vahelt ära.

# data[].attributes.location_name
Kooli 1, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Tugev Tahe on spordiklubi, mis asub Rakvere Spordikeskuse teise korruse judo saalis. Tugev Tahe on olnud töös 22 aastat, ning seda juhib üks isik, kes on ka treener. Trennis õpitakse Muay Thai tehnikat.
Olen selle klubi liige olnud varsti juba 2aastat. Trenn on neli korda nädalas, ning on aeroobne ja sobib kõigile. Seal on kokku tulnud väga palju lahedaid inimesi, kes me kõik hindame ja hoolime üksteisest. Meile on oluline lisaks enesekaitsele ja liikumisele ka üleüldine areng ja sotsiaalsus. Paljude jaoks on see lisaks trenni tegemise ja oskuste omandamisele ka sotsiaalsuse allikaks. Me kõik toetame üksteist ja saame trennides palju nalja.

# data[].attributes.location_name
Rakvere linn, Rakvere, Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Olen juba kolm aastat külastanud lgbtq+ filmifestivali nimega Festheart. Festival toimub sügisel ja kestab kolm päeva. See on toimunud juba kuus korda. Festivalil näidatakse erinevate riikide lgbtq+ teemalisi filme. Peale selle toimuvad festivali raames erinevad arutelud ja ka pidu. Mulle väga meeldib selle filmifestivali õhkkond mida loovad seda külastavad inimesed ja korraldajad. See festival on oluline, et lgbtq+ kogukonda kuuluvatel inimestel oleks üritus kus nad saaksid tunda ennast turvaliselt, midagi uut teada saada, luua sõprusi ja jagada kogemusi.

(Pilt: Tiiu Heinsoo)

# data[].attributes.body
Voore külast on pärit minu vanaema, tema vanemad ja vanavanemad. Minu isapoolse vanaema vanavanemad asusid Vahtra tallu elama 1880. aastal. Minu vanavanaisa vend K. Vahtra on olnud Virumaa Teataja vastutav toimetaja aastatel 1940-41. Peale mitmeid aastaid koliti linna ja Vahtra talu jäi seisma ning lõpuks lagunes ära. Minu pere maja ehitamisel on kasutatud osasid Vahtra talu palke. Minu praegune maakodu, Liiva talu valmis 1905. aastal. Liiva talus on kasvatatud kanu, sigu, lehmi ja hobuseid. Praegu ei ela keegi seal alaliselt. Minu vanemad ja vanaema käime Voorel kõige tihedamalt suvel, peaaegu iga nädalavahetus.

# data[].attributes.body
Minu ema ja tema isapoolsed vanemad on pärit Jõhvist. Minu vanaisa oli kaevur. Vanaisa oli väga osav kurnimängus. Selles unustusehõlma vajunud mängus võitis vanaisa mitmeid maakondlike tiitleid. Meil on siiani alles tema medalid ja diplomid. Mu ema rääkis, et ta mäletab kuidas ta oma isaga käis kohvikus "Maiasmokk" head ja paremat söömas. Peale kohviku külastamist möödusid nad alati kurnimänguväljakutest. Kui keegi juhtus parasjagu seal mängima siis vanaisa alati rääkis õhinaga mu ema oma saavutustes.
Üks koht kus mu ema alati hea meelega käis oli pargis asuv kultuurimaja. Seal käis ta erinevaid näituseid nautimas. Selles pargis kus neile meeldis jalutada oli palju oravaid, kes olid väga julged ja ei peljanud inimestele ligi tulla.
Ema meenutab naljatades, et oravatele vanaisa väga meeldis. Iga kord kui vanaisa hüüdis "miki, miki" siis alati tuli mõni orav talle käe peale maiustust noolima. Tavaliselt tal oli ka midagi taskus mida oravatele anda.

# data[].attributes.location_name
Vabriku 11, Tudu, 46606 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Minu isa sünnikodu, kus ta elas kuni viieteisteluaastani ja läks edasi Tartu õppima. Isa tegi juba neljateistaastasena küla bändi ja käisid ka väljas esinemas. Tol ajal oli Tudus palju inimesi, kuid nüüdseks on enamus ära läinud.
Vanaema ja vanaisa elasid seal koos paljude koduloomadega: lehm, kanad, lambad, sead, küülikud, kassid ja koerad. Vanaisa oli küla ainuke elektrik ja vanaema töötas metsamajandis. Vanaema armastas käsitööd teha, ta kudus kangastelgedel vaipu, tikkis, heegeldas, tegi makrameest korve - mis on kõik siiani alles. Tal oli suur lilleaed ja kaks suurt kasvuhoonet, millega talle väga meeldis toimetada. Vanaisa meisterdas luudasid ning vitstest ja traadist korve. Mõlemad teenisid oma käsitööga ka raha. Nad olid väga andekad ja heasüdamlikud.
Suviti Tudu majas elab ema poolne vanaema, kes seal korda hoiab ja linnaelust puhkab.

# data[].attributes.location_name
Vana-Kadaneeme, Eisma, 45411 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Eisma on minu vanavanaema ja vanavanaisa kodu koht. Vanavanaisa oli Eisma kolhoosi esimees ja ostis sinna maja, ennem elasid nad Vainupeal. Hetkel on selle omanikuks nende tütrepoeg ehk minu onu. Kasutuses on maja suvekoduna, sest see asub imeilusas kohas mere kaldal. Minu ema koos oma vennaga veetsid kõik oma suved ja nädalavahetused vanavanemate juures. Iga ilmaga ja iga aastaajaga käidi mereääres jalutamas ja otsimas, mida meri oli kaldale uhunud. Selleks oli neil õmmeldud võrgust kotid, kuhu sai leitud esemed sisse panna. Kõige rohkem leitsid nad huvitavaid pudeleid, puujuurikaid, mandariine, sibulaid ja tetra pakendeid. Kõik, mis laevadelt oli ära visatud, need nad omale korjasid kui aaretena. Talvel käisid nad ka jäärüsa vaatamas ja nende otsas turnimas. Sai jäätunud merel kõndida ja soomekelguga sõita. Sügisel aga pikkade mõõnadega sai kaugele rannast mere poole kõndida. Ema meenutas kuidas sügistormid olid võimsad, ning kuidas suured lained tulid poolde maade ja uputasid kallast. Ema lemmikud olid päikseloojangu vaatamised mereääres.

# data[].attributes.body
Minu isa on pärit Rakverest. Ta käis Küsisin talt mis on tema jaoks oluline koht Lääne-Virumaal. Ta ütles Kõrgemägi. Ta rääkis loo kuidas iga talv ta käis väiksena Kõrgemäel suusatamas ja kelgutamas. Ta käis ka seal slaalomitrennis kui ka tavasuusa trennis. Me nüüd elame terve perekonnaga mu isa lapsepõlve majas. Ta on rääkinud, et ta pole kuskil mujal elanud peale selle kui ta elas ühikas see aeg kui ta oli Tartus ülikoolis. Tema vanemad ehk minu vanavanemad on ka pärit Lääne - Virumaalt. Kahjuks mu isa enam ei suusata, kuid suvel käime isaga Kõrgemäel rattaga sõitmas. Üks põllutee läheb ka meie maja tagant Tõrma mis on isegi lühem tee kui minna kergliiklusteed mööda. Meil on pere sõber kellel on lapsed minu vanused ja mina ja mu vend käime alati mööda seda samat põlluteed mööda nende juurde, sest meie vanemad käisid sama teed mööda üksteisel külas.

# data[].attributes.body
Levalas asub minu vanaema lapsepõlve kodu. Kui minu vanaema oli 9 aastane kolis ta Karjalast Eestisse, kus asus elama enda ema õe mehe majas. Ta elas koos ema ja kahe õega väikses kahekorrulises puust majas ning neil oli ka oma põld, väike tükike metsa ja laut koos loomadega. Vanaema aitas emal harida põldu ja hoolitseda nooremate õdede eest. Samuti pidid ta käima Rakveres koolis. Selles majas juba ammu keegi ei ela, kuid minu vanaema pole seda maha müünud. Maja põrand on mõnedes kohtades juba katki ja puit on väga vana, kuid mõnikord on huvitav käia seda maja uudistamas ja nii öelda sattuda ajas tagasi kuna seal on väga palju vanu maha jäetud asju. Näiteks ükskord leidsin põrandalt vanu ajalehti, nõukogude aja toidutalonge jpm. Minu jaoks on see koht tähtis kuna seal on maetud minu rott, keda saan vahetevahel külastamas käia.

# data[].attributes.location_name
89X3+JP Rakvere, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere Loovuskeskus avati 2017. aastal Rakvere linna poolt, et edendada ja toetada kohalikku kunstielu ning pakkuda ruumi kohalikele kunstnikele ja loomingulistele inimestele. Keskuse asukoht oli algselt Rakvere linna kesklinnas, kuid 2020. aastal kolis see uutesse ruumidesse Rakvere Tööstuspargis.

Loovuskeskus on alati olnud populaarne koht kohalike elanike ja turistide seas, kes soovivad osaleda loomingulistes tegevustes ja näitustel. Keskus on korraldanud mitmeid üritusi, nagu näitusi, töötubasid ja etendusi, mis on meelitanud kunstihuvilisi erinevatest vanusegruppidest.

Lisaks kohalikele kunstiprojektidele on Loovuskeskus ka partneriks mitmetele kunstiorganisatsioonidele üle Eesti, et edendada ja toetada kunsti kogu riigis. Keskus on tuntud kui koht, kus saab nautida mitmekülgseid kunstivorme ning kus on võimalus tutvuda kohalike kunstnike ja nende töödega.
(Pilt: Mattias Mäits)

# data[].attributes.location_name
Pikk 8-14, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere linnapäevad on üritus kus on palju erinevaid tegevusi, konserteid, söögi kohti ja huvitavat kaupa. Linnapäevi on korraltatud juba kaua aega. Linnapäevade ajal saavad väiksemad käsitöö tegijad särada ja raha teenida, võivad saada vajaliku tõuke ,et edasi jõuda käsitööga. Seal müüdakse liha, palju erinevaid käsitööd, jooki, sööki, mänguasju, muusikat ja palju muud. Linnapäevadega on mul palju mälestusi seega linnapäevad on mulle väga südame lähedane. Mäletan linnapäevadel perega olin ja nägin vinget fedorat, palusin oma vanemaid ,et saaksin selle. Ema oli õnnelik ,et ei soovi jälle mingit nokamütsi vaid midagi huvitavamat ja ostis selle. Miks just see mul meeles on on kuna tavaliselt me vaatasime ainult ja kui lapsed midagi tahtsid ei saanud kui kus emale ei meeldinud see asi. Seda fedorat kasutasin ma väga väga pikka aega, isegi minu suur õde sai mult seda laenatud paar korda. Sealt hakkas ka meie vaheline läbisaamine mis oli enne minimaalne ja nüüd kadetsus väärne meie vanemate poolt. 🙂

(Pilt: Martin Piir)

# data[].attributes.location_name
Vallimäe tee, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere linnas asub Kreutzwaldi kuju, mis on pühendatud Eesti tuntud kirjaniku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestusele. Kuju autoriks on skulptor Tauno Kangro ning see valmistati pronksist. Kuju on paigaldatud Rakvere keskväljakule, kus see on ümbritsetud kaunite lillepeenarde ja pingitega.

Kuju kujutab Kreutzwaldi istumas laua taga, tema ees on avatud raamat. Kuju taga on kõrged puud, mis lisavad sellele maalilist ilmet. Kuju sümboliseerib Kreutzwaldi panust Eesti rahvuse ja kultuuri arengusse ning tema olulisust eesti kirjanduse ajaloos.

Kreutzwaldi kuju avati 2003. aastal, mis oli samuti tema 200. sünniaastapäev. See on saanud populaarseks turistide ja kohalike seas ning on tähtis osa Rakvere linna kultuuripärandist. Kuju on mälestuseks Eesti suurele kirjanikule ning tema tööde ja pärandi tähtsusele meie ajaloos.

(Pilt: George Lekk)

# data[].attributes.location_name
L. Koidula 2, Rakvere, 44308 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere ööjooks on Eesti üks suurimaid rahvaspordiüritusi, mida korraldatakse igal suvel. See toimub Rakvere linnas ning hõlmab endas 10 km pikkust rada, mida saavad läbida nii jooksjad kui ka kepikõndijad. Üritusele on oodatud kõik, olenemata vanusest või jooksukogemusest.

Rakvere ööjooksu eripäraks on see, et see toimub öisel ajal ning stardiaeg on hilisõhtune, tavaliselt kell 22.00. See lisab üritusele erilist atmosfääri ning annab osalejatele võimaluse kogeda Rakvere linna ja selle vaatamisväärsusi hoopis teisel moel.

Lisaks jooksurajale on üritusel palju tegevusi ka neile, kes ise ei soovi joosta. Toimuvad erinevad kontserdid ja esinemised ning avatud on erinevad toidukohad ja kauplejad. (nt Pop up Boba kohvik keskväljakul)

Rakvere ööjooks on üks populaarsemaid üritusi Eestis ning igal aastal osaleb selles tuhandeid inimesi üle Eesti ja välismaalt. See on suurepärane võimalus veeta suveõhtu sportlikult ja meelelahutuslikult ning nautida Rakvere linna ilu ning kogukonna toetust. 🙌🏻
(Pilt: Mattias Mäits)

# data[].attributes.location_name
Rakvere-Luige, Rakvere, 44310 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Rakvere keskväljaku "kuusepuud" on üks linna visuaalsemaid vaatamisväärsusi. Tegelikult ei ole need puud, vaid originaalsed metallist skulptuurid, mis loodi erinevatel aastatel alates 2005. aastast, et tähistada iga uut aastat Rakveres.

Iga skulptuur esindab erinevat aastat ja on kujundatud vastavalt selle aasta sündmustele ja teemadele. Näiteks 2008. aasta skulptuur kujutab Hunt Kriimsilma lugusid, 2010. aasta skulptuur on pühendatud Rakvere teatri 70. aastapäevale ja 2018. aasta skulptuur on inspireeritud Eesti Vabariigi 100. sünnipäevast.

Kõik skulptuurid on valmistatud kohalike kunstnike poolt ning paigutatud keskväljakule, luues kena ühtse terviku. Skulptuuride juures on ka infotahvlid, kus saab lähemalt lugeda nende ajaloo ja tähenduse kohta.

Need unikaalsed skulptuurid on muutunud linna lahutamatuks osaks ning meelitavad igal aastal palju turiste ja kohalikke elanikke. Nad on ka märk Rakvere kui kunsti- ja kultuurikeskusest, mis tähistab oma minevikku ja loob uusi traditsioone.

(Pilt: Teet Suur)

# data[].attributes.location_name
Rakvere teater, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
“Baltoscandal” on 1990. aastast toimuv teatrifestival, mille algatasid Ruto Killakund ja Peeter Jalakas. Festival oli mõeldud alternatiivsetele teatritruppidele.

Esimene Baltoscandal toimus 18.-24. juunil 1990. aastal Pärnus. Aastast 1994, kui Peeter Jalakas tuli Rakvere Teatrit juhtima, toimub Baltoscandal Rakveres. Kuigi Jalakas teatri juhi kohalt kaks aastat hiljem, toimub Baltoscandal siiani Rakveres.

Festival on Priit Raua juhtimisel muutunud oluliseks kaasaegse teatri peoks Euroopas. Üle kahe aasta suviti tulevad Rakverre üle maailma kokku kõige aktuaalsemad ja uuenduslikumad teatritrupid.

https://et.wikipedia.org/wiki/Baltoscandal

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Punklaulupidu on Rakveres toimuv laulupidu, kus laulukoorid esitavad tuntud eesti punklaule. Punklaulupeo idee autor ja teostaja on Üllar Saaremäe.

Esimene punklaulupidu korraldati Rakveres 7. juunil 2008. aastal. Peojuht oli Peeter Volkonski, kunstnik Hardi Volmer ja peadirigent Hirvo Surva. Peo eel toimus rongkäik Rakvere kesklinnast Rakvere Vallimäele. Peo avas kõnega Eesti president Toomas Hendrik Ilves.

Teine punklaulupidu toimus Rakveres 2011. aastal. Kolmas punklaulupidu “ Aju puudutus” toimus 2015. aastal. Seal astus dirigendipulti ka Üllar Saaremäe, kelle sõnumiks oli mure Eesti kultuuri pärast.

Neljas punklaulupidu toimus 2018.aastal Rakveres. “Punklaulupeo 10 aastat” raames esitati varasemalt kolmelt Punklaulupeolt tuttavaid lugusid.

https://et.wikipedia.org/wiki/Punklaulupidu

# data[].attributes.location_name
Rakvere staadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Meeste Tantsupidu 4 Venda (Rakvere staadionil)

# data[].attributes.subject
Meeste Tantsupidu 4 Venda (Rakvere staadionil)

# data[].attributes.body
Viimati korraldati Meeste Tantsupidu 4Venda 2022. aastal 2.-3. juulil Rakvere staadionil.
Tuhanded mehed ja poisid igast Eestimaa nurgast, kes olid seda pidu kaua oodanud, kogunesid ühiseks peoks Rakverre.
Tantsiti uusi, spetsiaalselt selle peo jaoks loodud meeste tantse. Kavas olid nii pärimusepõhiseid kui ka tulevikku vaatavaid tantse. Kõige nooremad tantsijad lõpetasid peo ajaks esimese klassi, kõige vanemad olid aga väärikas eas härrad. Peo idee autor ja pealavastaja oli Maie Orav.
Alselt pidi tantsupidu toimuma 2021. aastal, kuid koroona pärast tegid tantsijad tantsuproove isegi veebitunnina, kuid sellest hoolimata lükati pidu edasi 2022. aastasse.

# data[].attributes.headline
 Rakvere, Viru Käsitöö salong, (Rakvere rahvariided)

# data[].attributes.subject
 Rakvere, Viru Käsitöö salong, (Rakvere rahvariided)

# data[].attributes.body
1996. aastal avati Rakvere ajaloolisel Pikal tänaval Viru Käsitöö Salongi, kust saab osta eesti rahvuslikku käsitööd, näiteks rahvariideid.

Rakvere kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõivarühma. Rakvere kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg. Vanemad seelikud, mida Virumaal kanti, olid ühevärvilised ja kitsad ning neid kutsuti ümbrikuteks. Pikitriibulisi seelikuid hakati kandma 18. sajandi keskel ning 19. sajandi esimese veerandi jooksul levisid need üle kogu Põhja-Eesti. 19. sajandi keskpaiku tulid kohati moodi ka põikitriibulised, ristitriibulised ja ruudulised seelikud. Mitmevärvilised mustritriibud jooksid põiki seelikut, lõimedeks aga kasutati lisaks pleekimata linasele lõngale helevalgeks pleegitatud linaste lõngade rühmi, mis rütmiliselt kordusid. Valgete lõimelõngade mõjul jäi kangas visuaalselt ruuduline.

# data[].attributes.location_name
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See skulptuur on pühendatud Rakveres üles kasvanud maailmakuulsale heliloojale Arvo Pärdile. Helilooja sündis Paides, kuid juba kolme aastaselt kolis koos perega Rakveresse. Rakveres alustas ta muusikaõpingud Rakvere Muusikakoolis ning peale Rakvere I Keskkooli lõpetamist, suundus ta edasi Tallinna, kus hakkas õppima kompositsiooni, Tallinna Muusikakoolis. Arvo Pärt on tuntud selle poolest, et lõi isikupärase muusikastiili ja kompositsioonitehnika, mille nimeks on tintinnabuli ja mis on mõjutanud suurt osa nüüdismuusikast. Arvo Pärdi looming on väga mitmekesine, ning valdav osa teostest põhineb vaimulikel tekstidel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas"

Keskväljak, Rakvere

Skulptuur on pühendatud Rakvere linna aukodanikule - maailmakuulsale heliloojale Arvo Pärdile, kes veetis Rakveres oma lapse- ja nooruspõlveaastad ning alustas siin oma muusikaõpinguid.

Kuju on inspireeritud heliloojast noorusajal, mil ta käis Turu platsil (praegusel Keskväljakul) telefoniposti otsas asuvast valjuhääldist raadiosaateid ja muusikat kuulamas.

Skulptuur avati helilooja 75. sünnipäeval 11.09.2010 Rakvere Keskväljakul.

Kuju autorid on skulptorid Aivar Simson ja Paul Mänd.

Hea teada: Kolmainu Kiriku tornist (Pikk 19) kostub iga päev kell 12:00 A. Pärdi komponeeritud kellamäng "Kyrie".

Omadused

Üldine varustus

Ligipääs ratastooliga

Objekti valgustus

Parkimine tasuta

Ligipääsujuhend

Ligipääs

Viidastatud või tähistatud

Juurdepääsutee kõvakattega

Ekskursioonibussiga

Ühistranspordiga

Sõiduautoga

Lähedal asuvad peatused

Buss:

Keskväljak

Rong:

Rakvere

Vaata kaardil

Tutvu ka teiste pakkumistega

# data[].attributes.attachment_link.description
Skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas" Keskväljak, Rakvere Skulptuur on pühendatud Rakvere linna aukodanikule - maailmakuulsale heliloojale Arvo Pärdile, kes veetis Rakveres oma lapse- ja nooruspõlveaastad ning alustas siin oma muusikaõpinguid. Kuju on inspireeritud heliloojast noorusajal, mil ta käis Turu platsil (praegusel Keskväljakul) telefoniposti otsas asuvast valjuhääldist raadiosaateid ja muusikat kuulamas.

# data[].attributes.body
Puhatu järv asub Ida-Virumaal ja on üks suuremaid järvi Eestis. Järve suurus on umbes 7,5 km² ja sügavus kuni 6 meetrit. Puhatu järv on üks kaunimaid ja looduslikumaid järvi Eestis, sest see asub kaunis ja rahulikus piirkonnas, mida ümbritsevad metsad ja rohelised niidud. Järve ümbruses leidub palju looduslikke vaatamisväärsusi, sealhulgas matkaradu ja telkimisalasid. Järve ümbruskond pakub suurepäraseid võimalusi kalastamiseks, ujumiseks ja veespordi harrastamiseks. Puhatu järv on tuntud oma rikkaliku kalastikuga ning siin on võimalik püüda haugi, ahvenat, koha ja teisi kalu. Lisaks on järve ääres mitmeid populaarseid puhkekohti, kus saab nautida vaikust ja loodust ning veeta meeldiva päeva koos pere ja sõpradega. Kokkuvõttes on Puhatu järv suurepärane koht loodusesõpradele ja neile, kes otsivad rahu ja vaikust kaunis looduskeskkonnas.

# data[].attributes.body
Karepa rand on mulle tähtis sellepärast kuna mina ja mu pere käime aastaringselt seal jalutamas. Isegi siis kui on hästi tuuline ilm, me käime seal, sest selle mere vaatepilt on lihtsalt nii ilus, et võtab hingetuks. Kuigi me seal ujumas ei käi, suvel me ikka pistame jalad vette seal, sest see annab sellise rahu tunde, mida kuskil mujal ei ole varem tundnud. Ma usun, et minu elus pole olnud aastat millal ma poleks kordagi käinud seal. Kui koroonaviirus tuli, siis ma pakun et me käisime seal vähemalt kord nädalas, sest kodus olla iga päev ei olnud väga lõbus ja värsket õhku pidi saama. Need meloodiad, mis on võimalik kuulda seal tuletavad mulle mu lapsepõlve meelde, see tuulte kohin ja kuidas puud vehivad oma oksi tuule käes.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
See koht on pidanud vastu juba pikka aega ja on kasutatud mitmetel sündmustel. Seal on peatud palju pidusi, mis ma olen üsna kindel on kõikidel mälestustes. Vallimäel on ka rajatud Rakvere Linnus, mis sai kannatada Vene-Liivi sõjas. Kuigi pärast selle purustamist on see ikkagi püsti ja heas korras, nii et seal saab käija. Rakvere Vallimäge uuendati aastal 2020, nüüd mahub sinna istuma ligikaudu 5000 inimest. See koht on mulle tähtis, sest kui ma olin väike ma käisin seal koos oma lasteaiaga esinemas - see päev jääb mulle alati meelde. Ma käisin seal veel peaaegu iga talv kelgutamas, isegi siis kui seal põhimõtteliselt ruumi enam polnud, sest see oli nii palju rahvast täis alati. Rakvere Vallimägi oli nii suur mulle kunagi, nüüd ta on väike.

# data[].attributes.body
Kadrina paisjärve ehitati esmakordselt 17. sajandil, kui Kadrina mõisnikud otsustasid rajada paisu, et suunata jõevett vesiveskite jaoks. Selleks tõkestati Kadrina jõe vool ning tekkis suur paisjärv. Järve ümber asuvad mõisahooned ja pargid muudavad selle piirkonna populaarseks turismisihtkohaks.

Paisjärv on olnud oluline mitte ainult Kadrina mõisale, vaid ka kogu piirkonna majandusele. Järve ääres asusid mitmed vesiveskid, mis andsid tööd kohalikele elanikele. Samuti oli järvel oluline roll kalavaruna ning paekivi kaevandamisel.

Kadrina paisjärv on kogu oma ajaloo jooksul läbi teinud mitmeid muutusi. 20. sajandil rajati järvele hüdroelektrijaam, mis suurendas paisjärve pinda ning muutis oluliselt järve ökoloogilist tasakaalu. Samuti on järve ümbrus aja jooksul muutunud – kunagised vesiveskid on suletud, kuid järve ümber on rajatud uusi elamuid ja puhkealasid.

(Pilt: Rein Sikk)

# data[].attributes.location_name
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina Katariina kirik on ajalooline kirik Lääne-Virumaal Eestis. Kiriku nimi pärineb pühakult Katariinalt, kes oli õigeusklik märter. Kirik ehitati 14. sajandil, kuigi täpne valmimisaasta pole teada. Algul oli kirik pühendatud Neitsi Maarjale ja hiljem pühakule Katariinale.

Kiriku ehitusstiiliks on gooti stiil, mida võib näha selle kõrgetes vöödkaarte ja keerulises kivitöös. Kiriku algne torn hävis 17. sajandi alguses ning selle asemele ehitati uus barokne torn.

Kadrina Katariina kirik on olnud oluline paik Lääne-Virumaa kultuurielus. Kirikus on toimunud palju erinevaid sündmusi, sealhulgas kontserte, näitusi ja jumalateenistusi. Lisaks on kirik oluline turismiobjekt, mis meelitab ligi palju külastajaid nii Eestist kui ka välismaalt.

Kiriku ajalugu pole olnud probleemideta. 16. sajandil langes Kadrina Katariina kirik reformatsiooni ajal luterliku kiriku valdusse ja õigeusklikud teenistused keelustati. 20. sajandil kannatas kirik märkimisväärseid kahjustusi kahe maailmasõja ajal, kuid õnneks õnnestus kirik taastada.

Täna on Kadrina Katariina kirik kaasaegne ja elav kogudus, kus on aktiivne jumalateenistuste, muusika ja sotsiaaltegevuse programm. Kirikus toimuvad regulaarselt kontserdid ja üritused ning see on populaarne pulmakiriku koht.

(Pillt: Ilme Parik)

# data[].attributes.body
Sinimäe on ajalooline koht Ida-Virumaal, mis asub Narva ja Sillamäe vahel. Sinimäe muutus tuntud kohaks Teise maailmasõja ajal, kui toimusid intensiivsed lahingud Punaarmee ja Saksa vägede vahel.

1944. aasta veebruaris alustas Punaarmee pealetungi Narva rindel, mille käigus tungisid nõukogude väed Eesti territooriumile. Saksa väed asusid Sinimäe kõrgendikel vastu panema ning toimusid verised lahingud, mille käigus hukkusid tuhanded inimesed. Lahingud kestsid mitu nädalat ning Sinimäe jäi lõpuks Saksa käes.

Saksa väed kasutasid Sinimäe kõrgendikke olulise kaitsena Narva rindele ning ehitasid Sinimäele tugevaid kaitseliine, mida nimetati "Panther-Stellungiks". Selle kaitseliini eesmärk oli hoida ära nõukogude vägede pealetungi Narva suunas.

Pärast sõja lõppu võttis Nõukogude Liit Eesti oma koosseisu ning Sinimäe kõrgendikud muutusid sõjaväeliseks objektiks. Seal asusid suured sõjaväebaasid ning hoonesid kasutati ka erinevate tööstusharude jaoks.

(Pilt: Rene Kundla)

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju County

# data[].attributes.body
Viru raba on looduslik soomaastik Harjumaal, Eestis. See ulatub umbes 6 000 hektari suurusele alale ning on üks suurimaid rabasid Eestis. Viru raba on kujunenud jääajajärgsel ajal, kui mandrijää taandus ning madalikule tekkisid veekogud ja sood.

See on olnud oluline kohaliku elanikkonna jaoks juba sajandeid. Enne, kui raba maastikule hakati turba kaevandamiseks, kasutati seda ala karjamaana ning sinna rajati isegi külasid. Kuid alates 19. sajandist hakati raba rohkem turba kaevandamiseks kasutama ning kaevandamine toimus kuni 1990. aastate alguseni. Turba kaevandamise tagajärjel muutus raba maastik oluliselt ning see hakkas kaduma.

1990. aastate alguses algas Viru raba taastamine ning selleks loodi Viru rabade kaitseala. Taastamistööde käigus täideti kraavid ning kaevandusest jäänud lohud ning raba pindala hakkas uuesti kasvama. Täna on Viru raba väga populaarne matkakoht, kus saab nautida kaunist loodust ning erinevaid looduslikke vaatamisväärsusi, nagu näiteks rabajärvi ja rabasaari. Raba on koduks ka mitmetele haruldastele liikidele, sealhulgas lendoravile ning kaitsealustele taimedele.

(Pilt: Simon Vaut)

# data[].attributes.body
Purtse kindlus asub Ida-Virumaal Purtse jõe kõrgel kaldal.

Erinevad sõjad on Purtse kindlust laastanud väga erinevalt. Peale Põhjasõda, 1731. aastal, sai mõisa uueks peremeheks Otto Magnus von Stackelberg.

Kindlus on pakkunud kaitset röövretkede ajal, olnud kasutuses jääkeldri, piinakambri, viljalao aga ka vangla ja tööliselamuna.

Kindlus oli ehitatud hilisgooti stiili taandumise ja renessansi perioodi künnisel. Seepärast esineb hoonel mõlemale stiilile iseloomulikke jooni, mis ehitamise käigus on oskuslikult ühtseks tervikuks sulatatud.

Oma ajaloo jooksul on Purtse vasallilinnus mitu korda maha põletatud ja uuesti üles ehitatud. Eriti tugevalt sai hoone kannatada Liivi ja Põhjasõja ajal. Põhjasõjas (1700-1710) hävines hoone torniosa ja kaitsekorrus.

Purtse kindlus restaureeriti aastatel 1987-1990 ning 1991. aastal pälvis Eesti parima ehitise tiitli.

2014. aasta talvest on kindlusel uus pererahvas ning nüüd on avatud uksed nii majaekskursiooniks, näitusteks, pulmadeks, kontserditeks ja kohvik-restoranis keha kinnitamiseks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnuse ajalugu ulatub 13. sajandi keskpaika, kui siin asusid Livonia ordu liikmed. Alguses oli tegemist puidust ehitatud kindlusega, kuid aastate jooksul laiendati ja tugevdati seda kiviehitistega. Keskajal oli Rakvere linnusel tähtis roll kaubateede kontrollimisel ja kaitsel ning see oli korduvalt rünnaku all erinevate vaenlaste poolt.

16. sajandil läks Rakvere linnus üle Rootsi kuningriigi valdusesse ning seejärel oli see kasutusel Venemaa ja Poola kuningriigi vahelises võitluses. 18. sajandil kujunes Rakvere linnusest vangla ning 19. sajandil kasutati seda sõjaväehaiglana.

17. sajandil sai Rakvere linnusest muinsuskaitseobjekt ning alustati selle taastamist ja renoveerimist. Tänaseks päevaks on linnus muuseum, kus saab tutvuda Rakvere ajaloo ja linnusega seotud lugudega. Lisaks on linnuses toimumas erinevaid kultuurisündmusi, kontserte ja teatrietendusi.

(Pilt: Tauno Rahnu)

# data[].attributes.body
Mõis on ajalooline ja kuulub Eesti kultuuripärandi hulka. Saka mõis rajati esmakordselt 1559. aastal, kuid tänapäeval säilinud peahoone ehitati 1799. aastal. Mõisakompleksis asub ka tiik ja suur park, mis on üks ilusamaid Eestis.

Saka mõis kuulus läbi ajaloo erinevatele omanikele. Üks tuntumaid omanikke oli Alexander von Fersen, kelle valduses oli mõis 19. sajandi alguses. Von Fersen oli tuntud baltisaksa rüütel ja Venemaa väejuht, kellele kuulusid ka mitmed teised mõisad Eestis ja Lätis.

On tuntud ka oma pargi ja iluaia poolest. Park rajati 19. sajandil romantilises stiilis, kusjuures looduslikule maastikule lisati kunstilisi elemente. Hiljem lisandusid iluaed ja dendropark, kus kasvatatakse haruldasi puuliike. Saka mõisapark on avatud külalistele aastaringselt ning seal saab nautida kaunist loodust ning ajaloolist õhkkonda.

Saka mõis on kogenud ka mitmeid ajaloolisi sündmusi. Näiteks toimus mõisa pargis 1918. aastal Eesti Vabariigi esimene pidulik lipuheiskamine välismaal. Samuti kasutati mõisat Saksa vägede staabina Teise maailmasõja ajal.

(Pilt: https://www.saka.ee/majutus/harrastemaja/)

# data[].attributes.location_name
Eesti Kaevandusmuuseum, Jaama, Kohtla-Nõmme, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Eesti Kaevandusmuuseum, Jaama, Kohtla-Nõmme, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Eesti Kaevandusmuuseum, Jaama, Kohtla-Nõmme, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti Kaevandusmuuseum asub Ida-Virumaal, Kohtla-Nõmmel ning tutvustab Eesti kaevandustööstuse ajalugu ja arengut. Muuseumi asukoha valikul on oluline roll piirkonna ajaloos, sest Ida-Virumaal on kaevandatud põlevkivi juba sajandeid.

Muuseumi ekspositsioon koosneb kahest püsinäitusest - maa-alusest kaevandusest ning maapealsest muuseumist. Maa-alune kaevandus on avatud suveperioodil ning sinna saab minna ainult giidi saatel. Muuseumis saab tutvuda kaevandustööliste igapäevaeluga ning erinevate kaevandamise meetoditega.

Eesti Kaevandusmuuseumi juured ulatuvad aastasse 1947, mil loodi Kohtla-Nõmme põlevkivimuuseum. Aastate jooksul on muuseum läbi teinud mitmeid arenguetappe ning tänapäeval pakub see mitmekülgset tegevust nii lastele kui täiskasvanutele. Muuseumi hoones toimuvad erinevad näitused ja üritused ning külastajatel on võimalik osa võtta ekskursioonidest.

(Pilt: Toomas Mardi)

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Virumaal, Valaste külas. Valaste juga on kõige kõrgim juga Baltimaades. See on 30 meetri kõrgune. Valaste juga juurde on rajatud vaateplatvorm, et huvilistel oleks parem juurdepääses sellele vaatamisväärsusele. Vaateplatvorm oli ehitatud aastal 2009, kuid juba aasta pärast otsustas  Kohtla vald selle lammutada. Aastal 2018 ehitati palju ohutum ja parem vaateplatvorm ja ka matkarada. Vaateplatvormilt on väga hea vaadata geogloogilisi kihistusi. Seal võib näha nii moreeni, Kesk-Ordoviitsiumi lubjakive kui ka fosforiiti. Tegelikult pole valaste juga üldse looduslik juga, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist.

# data[].attributes.body
Kauksi rand on olnud inimasustuseks juba ammustest aegadest. Arheoloogiliste leidude põhjal on teada, et juba 5000 aastat tagasi oli siin asula ning kiviaja inimesed kasutasid seda paika peamiselt kalapüügiks.
Rand sai tuntuks ennekõike oma rannajoone ja Peipsi järve ilusate vaadete poolest. Juba 19. sajandi lõpus hakkasid siia kogunema suvitajad, kes nautisid siinset kaunist loodust ning Peipsi järve suvepäikest.

Kauksi ranna tuntus kasvas veelgi 20. sajandi alguses, kui siia ehitati suuremad suvemajad ja külalistemajad. Sellest ajast peale on Kauksi rand olnud armastatud suvituskoht kogu Eestis.

Kauksis olen ma tihit suvitanud, ning olen selles ilusas ja armsas kohas ülesse kasvanud. Aegajalt tänapäevani külastame seda.

(Pilt: Robert Reisman)

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika paekallas, teatud ka kui Ontika pank või Saka-Ontika-Toila pank on Põhja-Eesti pankranniku võimsaim osa. See on pea aegu, et 20km pikkune katkematu paekivijärsak mererannikul Sakalt Toilani. Ontika kõrgeim punkt on 56m.
Panga kivimid on tekkinud Kambriumi ja Ordoviitsiumi ajastul (570-470 miljonit aastat tagasi). Panga alumise osa moodustavad savid, liivakivid, argiliidid, dolomiidid ja lubjakivid. Need kivimid moodustavad vastupidava karniisi.
Ontika paekaldal asuvad nii Põhja-Eesti pankranniku ning ka Baltimaade kolm kõrgeimat juga. Nendeks on Valaste, Saka ja Karjaoru. Kõik kolm juga pole tegelikult looduslikud, vaid asuvad kuivenduskraavide suudmetes. Need suudmed on enamasti rajatud 19.sajandi keskpaiku ja süvendatud 1960. aastatel.

# data[].attributes.body
Mälestusmärgi loomise idee tekkis 2008. aastal, kui Rakvere linnapea Andres Jaadla kohtus küüditatud naise Ellen Valdmaaga. Valdmaa oli Siberisse küüditamise aegu noor tüdruk ning tema lugu liigutas Jaadlat nii palju, et ta otsustas koos linnavalitsusega hakata mälestusmärki rajama.

"Okaskroon" on valmistatud roostevabast terasest ning selle on loonud skulptor Tauno Kangro. Mälestusmärgi nimi viitab Siberi vangilaagrite väravatele, millele tavaliselt oli kinnitatud oksakroonid.

"Okaskroon" on oluline mälestusmärk, mis meenutab Eesti ajaloo üht valusaimat perioodi. Kuigi küüditamine oli kohutav sündmus, on mälestusmärk siiski positiivne märk selle kohta, kuidas inimesed saavad ühendada jõud ja luua midagi sellist, mis aitab hoida minevikus toimunud sündmusi elus ning kaitsta tulevaste põlvede mälestusi.
(Pilit: Tauno Rahnu)

# data[].attributes.location_name
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kiviõli tuhamäed ehk Kiviõli poolkoksimäed on põlevkivi poolkoksi kuhjamisel tekkinud mäed Kiviõli loodeosas. Vana mäe absoluutne kõrgus on 138 meetrit ja uue mäe kõrgus on 135 meetrit. Mäed on tekkinud seoses põlevkivitööstusega. Tegu on Baltikumi kõrgeimate hulka kuuluvate tehismägedega. Kiviõli tuhamägesid võib pidada Kiviõli kõige tuntumateks objektideks.
80ndatel oli tuhamägi linnale uhkuse märgiks ja selle negatiivsetele külgedele ei osatud tähelepanu pöörata. 90ndatel vähenes linna elanikkond kuna kaevandus pandi kinni. Selle tõttu jäi mägi aastakümneteks rakenduseta seisma kuni kaks noort otsustasid rajada suusakeskuse.
Tuhamägedel asub veel seikluskeskus ja terviserajad. 2007. aastast toimub Kiviõli tuhamäel motofestival. 2008. aastast toimub seal külgvankrite motokrossi MM etapp.
https://seikluskeskus.ee/asukoht/
https://et.wikipedia.org/wiki/Kivi%C3%B5li_poolkoksim%C3%A4ed

Väiksemana, nii umbes lasteaiaealisena sattusin sõbrannaga ühe mäe otsa turnima. Kuidas see juhtus, ei tea. Hiljem olen autoga tuhamägedest mööda sõitnud aga ma pole eriilist tähelepanu neile pööranud. Hiljuti tuli aga võimalus Kiviõli Suusakeskusesse mäesuuskadega sõitma minna. See oli väga äge kogemus ja ma loodan, et saan veel kunagi tagasi minna sinna.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on Eesti esimene ning ühtlasi ka suurim rahvuspark. See on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, maastike ning rahvuskultuuri säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Seal kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme. Lahemaa on Euroopa üks tähtsamaid metsakaitsealasid ning kuulub üleeuroopalisse Natura 2000 võrgustikku Lahemaa linnu- ja loodusalana.
Rahvuspargist kolmandiku moodustab meri, kaks kolmandikku rahvuspargi maismaaterritooriumist katab mets. Lahemaal asuvad ka suured mõisakompleksid. 2021. aastal tähistas Lahemaa rahvuspark oma 50. sünnipäeva.
https://kaitsealad.ee/et/kaitsealad/lahemaa-rahvuspark

Minu meelest on Lahemaa rahvuspark oluline paik, sest see on niivõrd oluline koht Eesti rahvale kus saab käia ilusat loodust nautimas. Ma olen käinud seal palju kordi nii põhikooli klassiga kui ka perega. Samuti olen kogenud rahvuspargis asuvas rabas kõige ilusamat päikesetõusu.

# data[].attributes.body
Lasila mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Praegu asub endine mõisasüda Lasila külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas. Praegu tegutseb mõisa härrastemajas Lasila põhikool.Lasila mõisa peahoone ees asub suur tiik, üle selle viinavabrik, eemal karjalaudad ja kuivati. Samuti ümbritseb peahoonet park. Mõisas on saal, söögituba, teenijatetuba, magamistoad, lastehoidjatuba, külalistetuba, köök, pesuköök, aedniku korter jne.Tänapäeval on Lasila mõis saanud koolimajaks, kus asub Lasila põhikool. Lasila põhikool on maakool, mis pakub põhihariduse omandamise võimalust Rakvere valla ja naaberomavalitsuste perede õpilastele. Kooli juures töötab lasteaiarühm 3-7 aastastele lastele. Kool asutati Lasila mõisa härrastemajja aastal 1922 ning suleti 1973. aastal, mil seal alustas tööd Energia kolhoosi osakonna keskus. Aastal 1986 alustas mõisahoones uuesti tegevust kool. Kool loeb oma vanust alates 1786.aastast ja tähistas 2021. aastal hariduselu 235. aastapäeva.
https://et.wikipedia.org/wiki/Lasila_m%C3%B5is

Mina käisin Lasila lasteaias mis asub mõisahoone taga. Hommikuti käisime kogu lasteaia rühmaga putru söömas mõisa söögitoas. Lasila Põhikool toimub kahes hoones: mõisahoones ja ka uues algklasside majas mis valmis aastal 2012. Minu vend kui ka sõbrad on õppinud Lasila mõisas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lasila mõis (saksa keeles Lassila) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Praegu asub endine mõisasüda Lasila külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas. Praegu tegutseb mõisa härrastemajas Lasila põhikool[1].

# data[].attributes.body
EELK Rakvere Kolmainu Kogudus on üks vanimaid ja ajaloolisemaid kirikuid Eestis. Koguduse ajalugu ulatub tagasi 13. sajandisse, mil Rakvere linn asutati. Kirik ise ehitati aga alles 17. sajandil.

Alguses kuulus Rakvere linna kogudus piiskopkonnale, kuid 1624. aastal müüs Rootsi kuningas Gustav II Adolf selle linna raadile. Rakvere linnakirik sai endale uue omaniku ja hakkas teenima kogudust, mis oli seotud linnarahvaga.
17. sajandi lõpus ehitati Rakvere linnakiriku asemele uus kirik, mis pühitseti pühale kolmainsusele. See kirik oli puidust ja sellest ei ole tänaseni midagi säilinud. Aastal 1816 sai Rakvere kirik uue hingekarjase, Jakob Johann Rotermanni. Ta oli oluline kuju Eesti haridus- ja kultuurielus ning andis kogudusele uue hingamise.
18. sajandil toimusid Eestis mitmed kirikureformid, mille käigus eraldusid luteri kirikust erinevad konfessioonid. EELK Rakvere Kolmainu Kogudus jäi aga luteri kiriku koosseisu.

Koguduse ajalugu on olnud seotud ka sõdadega. Esimese maailmasõja ajal tegutses Rakveres sõjaväepastor, kes teenis nii sakslaste kui ka venelaste sõdureid. Teise maailmasõja ajal sai kirik märkimisväärseid kahjustusi ja selle taastamiseks kulus mitu aastakümmet.

(pilt @tauno https://www.kolmainu.ee/miikaeli-suvekohvik-on-avatud/)