# data[].attributes.body
Haljala alevik on Eesti asula, mis asub Lääne-Virumaal. Alevikul on elav ja aktiivne kogukond, mis panustab kohaliku elu edendamisse ja ühtekuuluvustunde loomisesse. Haljala kogukond koosneb erinevatest inimestest, kes elavad ja töötavad selles piirkonnas.
Kogukonna liikmed korraldavad mitmesuguseid üritusi ja tegevusi, mis toovad inimesi kokku ning loovad võimalusi suhtlemiseks ja koostööks. Näiteks võib kogukond korraldada traditsioonilisi pidustusi, nagu aastavahetuse tulede süütamine või jaanituli, kus inimesed saavad koos lõbutseda ja üksteisega suhelda. Lisaks pidustustele on Haljala kogukond seotud ka erinevate huvialade ja huviringidega. Seal võib leida spordiklubisid, kunstiringe, käsitöörühmi ning teisi kogukonna poolt korraldatud tegevusi. Need pakuvad võimalusi osaleda huvitavates tegevustes, õppida uusi oskusi ning kohtuda teiste samade huvidega inimestega. Haljala alevikul on tavaliselt ka kogukonnakeskus või kohtumispaik, kus inimesed saavad kokku tulla, koosolekuid pidada või erinevaid üritusi korraldada. See pakub kogukonnale kohta, kus suhelda, ideid jagada ja ühiseid projekte ellu viia.
Kogukonna tugevus seisneb inimeste omavahelises koostöös ja toetuses. Haljala kogukonnas võib leida inimesi, kes on valmis vabatahtlikuna panustama erinevatesse ettevõtmistesse ja aitama kaasa kogukonna arengule. Selline aktiivne osalus loob tugeva kogukonna sideme ning aitab säilitada ja edendada kohalikku identiteeti. Haljala aleviku kogukond on oluline osa kohalikust elust, tuues inimesed kokku, pakkudes võimalusi koostööks ja ühistegevusteks ning luues ühtekuuluvustunnet. Kogukonna aktiivne toetus ja koostöö aitavad kaasa selle piirkonna arengule ja elukvaliteedi parandamisele.

# data[].attributes.location_name
Oandu loodusmetsa õpperada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Oandu loodusmetsa õpperada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Oandu loodusmetsa õpperada, Oandu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Oandu loodusmetsa rada kulgeb läbi mitmekesise maastiku, metsade, rabade ja jõgede. Metsarada asub Oandul, Lahemaa rahvuspargis. Raja läbimiseks kulub umbes 2 tundi ning on 4,7 km pikkune. Loodusmetsarada tutvustab vanu rannamoodustisi, põlismetsa, erinevaid metsatüüpe ja metsloomade tegutsemise jälgi. Rada viib  läbi Oandu loodusmetsa, mis on tuntud oma mitmekesise taimestiku ja loomastiku poolest. Lisaks Oandu loodusmetsa rajal asuvad rabamaastikud ning rabataimed ja loomaliigid. Rajal asuvad ka erinevad vaatetornid.

# data[].attributes.location_name
RMK Tudu metsaonn, Suigu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
RMK Tudu metsaonn, Suigu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
RMK Tudu metsaonn, Suigu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tudu metsaonn asubTudu rabajärve kaldal, Tudusoo looduskaitsealal Lääne-Virumaal. Metsaonn ise asub sügaval Alutaguse metsades ning tegemist on  kunagise jahionniga. Sealne loodus on põhjamaa loodusele omapärane. Vaatamisväärsused on Tudu järv ja erinevad sootüübid: siirdesoo, lageraba, rabamets.
Tudu kompleks on varustatud lõkkekoha, lõkkepuude, tualeti ning tasuta kasutamiseks on avatud ööbimisvõimalustega metsaonn. Tudu kandis elab mitmeid haruldusi liike nagu metsis, must-toonekurg ja lendorav.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Muusikakool on muusikakool mis asub Lääne-Virumaal Rakveres.

Rakvere Muusikakoolis saab õppida erinevaid muusikainstrumente, näiteks klaverit, viiulit, kitarri, flööti, trompetit, tšellot ja trumme. Lisaks instrumentidele saab õppida ka solfedžo- ja muusikateooriaõpet ning  saab osaleda erinevates ansamblites ja orkestris.

Muusikakoolis töötavad õpetajad, kes juhendavad õpilasi individuaalsetes tundides ning korraldavad kontserte ja etteasteid.

Rakvere Muusikakool on avatud kõigile, olenemata vanusest.

# data[].attributes.body
Eesti rändrahnud on klassifitseeritud vastavalt nende suurusele kolme rühma. Hiidrahnud on ümbermõõduga üle 25 meetri, suured rahnud ulatuvad ümbermõõdult vahemikku 10 kuni 25 meetrit ning väikesed rahnud on ümbermõõduga alla 10 meetri.
Üks huvitav rändrahn asub Kunda lähedal ning kannab nime Kunda rahn. Kunda rahn on üks Eesti suurematest rändrahnudest ning see asub Lääne-Virumaal, Kunda linnast umbes 1 kilomeetri kaugusel. Selle hiidrahnule iseloomulik ümbermõõt ületab 25 meetrit, muutes selle muljetavaldavaks loodusnähtuseks. Kuna Kunda rahn kuulub hiidrahnude hulka, võib selle koostises olla peamiselt rabakive, mis moodustavad Eesti hiidrahnudest enamiku. Rabakivide säilinud tardumisjärgne ristsuunaline lõhelisus on aidanud kaasa nende rändrahnude lihtsamale murdumisele ning transportimisele liustiku liikumise ajal. Lisaks rabakividele võib Kunda rahn sisaldada ka muid kivimeid nagu pegmatiiti, gneissi, migmatiiti, graniiti ja gneissbretšat, mis annavad sellele omapärase koostise.
Kunda rahn on üks paljudest huvitavatest rändrahnudest Eestis ning pakub külastajatele võimalust imetleda looduse võimsust ja geoloogilist mitmekesisust.

# data[].attributes.body
Esteetika- ja tantsukool on Rakveres asuv huvikool, millel on juba 25 aasta pikkune ajalugu. Koolis on üle 400 lapse, kes tulevad tantsutreeningutele mitte ainult Rakverest, vaid ka Lääne-Virumaalt, Ida-Eestist, Tallinnast ja Lõuna-Eestist.
Lisaks Rakveres toimuvatele tantsutreeningutele viiakse neid läbi ka erinevates Harjumaa koolides, lasteaedades, Ida-Eesti valdades ja linnades ning Lõuna-Eesti erinevates valdades ja linnades.
Tantsukool keskendub peamiselt show-tantsule, mis võimaldab tantsijatel arendada oma eneseväljendusoskust. Treeningud pakuvad meeldivat füüsilist koormust, parandavad vastupidavust ning arendavad koordinatsiooni ja rütmitunnet. Show-tantsu eesmärk on julgustada tantsijaid tundma end vabalt ja enesekindlalt. Treeningute käigus õpitakse erinevate stiilide koreograafiat, omandatakse klassikalise tantsu põhitõed ning tegeletakse üldfüüsiliste harjutustega. Mina isiklikult olen seal käinud 3 aastat ja tantsin esindusgrupis. Olen olnud Tarva korvpalliklubi tantsutüdruk ja iga aasta mitmetel võistlustel osalenud.

# data[].attributes.body
Kliimasoojenemine mõjutab meie planeedi kliimat erinevatel aastaaegadel. Nagu hetkel näha on kevad, aga õues on juba üsna kõrged temperatuurid. Enam ei oskagi arvata, mis saab suvest, kas saab üldse normaalselt ringi käia või peab pidevalt varjus istuma.
Kindlasti kliimasoojenemine mõjutab sademete hulka. Kui kevade perioodi vaadata, siis ilmastikumuutused olid märkimisväärsed. Vaheajal olid soojad ilmad ja peale seda tuli jälle vihma, isegi lund, kuid nädal või paar hiljem oli jälle kuiv ja soe ning alles hiljem tuli üks päev uuesti vihma.
Kliimasoojenemist mõjutavad paljud tegurid ja selle vastu võideltakse, kuid nagu näha see on raske, sest pidevalt muutub ilm kuumemaks ja tekivad uued probleemid.

# data[].attributes.location_name
24-7fitness.ee Rakvere, Ferdinand Gustav Adoffi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ma kuulun jõusaali kogukonda. Tegelen sellega pidevalt, et kasvatada lihast ja olla tugevam enda spordialas. Üritan püstitada enda personaalseid rekordeid, et neid hiljem analüüsida ja minna treeningutega edasi, et saada veel paremaks. Jõusaalis on hea olla, kuna see annab mulle hea enesetunde, samuti kõik mõtted kaovad peast, kuna keskendun ainult treeningule.
Jõusaali kogukonnas on toetavad inimesed, kes pidevalt survestavad ja aitavad oma nõuannetega, et parandada enda tehnikat ja suruda suuremaid raskuseid.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Spordikool, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina kuulun Spordikeskuse kogukonda, kuna minu tiim on minu jaoks väga oluline. Ma olen 7 aastat käinud mängimas poistega korvpalli. Meil on hea tiimi vaim ja hoiame igas olukorras kokku. Minu tiim on võitnud palju medaleid ja jäänud Eestis ka heale kohale.

# data[].attributes.body
Võsul on toimunud igal aastal jaanituli, kus koguneb kokku kogu küla, et jaanipäeva tähistada. Tavaliselt on Võsul toimunud jaanituli 23 juunil. Sellel päeval saab võsu rannas tegelda huvitavate väljakutsetega nagu näiteks palgi viskega üle õla, see käib nii, et maas on kolme meetrine puust palk mis tuleb võtta kätte ja üle oma õla visata. See kes kõige kaugemale viskab on võitja ja saab huvitavaid auhindu. Tavaks on ka see, et süüdatakse koos lõke jaanipäeva jaoks, kuid viimased kaks aastat on ranna joonele paigutatud puust pakud mis teatud kella ajal süüdatakse. Iga inimene saab valida endale sobiva paku ranna ulatuses ja koos oma lähedastega aega veeta. Jaanipäev võsul on erakordselt imeline, sest terve rannajoon on täis pakke mis põlevad ja ilus vaade Käsmu lahele. Tavaliselt korraldatakse ka kontserte jaanipäeval Võsu sadamas.

# data[].attributes.body
Viru Folk on Eesti muusikafestival, mis toimub alates 2008. aastast augustis Käsmus. Festivali korraldab MTÜ Viru Folk, peakorraldaja on Peep Veedla. Festivali moto on "Mõnus muusika kaunis keskkonnas". Viru Folk on saanud Euroopa festivalide kvaliteedimärgise EFFE kahel korral, nimelt 2015. ja 2017. aastal.
Alates 2013. aastast on Viru Folk keskendunud ühe piirkonna muusikale ja kultuurile. Viru Folk on juba 15 aastat publikule pakkunud ilusaid emotsioone, mitmepalgelist põhjamaist muusikat, võrratut loodust ning sulandumist sellesse kaunis kaptenitekülas Käsmus. Olen ise paar korda seal käinud ja kogemus meeldis. Esinejad olid head ja oli tunda folgihõngu mööda pikki tänavaid kõndides.

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Politseimuuseum asub Rakvere linnas. Muuseum annab ülevaate politsei ajaloost ja tööst ning on huvitav koht nii täiskasvanutele kui ka lastele.

Muuseumis on näitamiseks olemas erinevad politsei- ja kriminaalajaloolised esemed, sealhulgas politseiuniformid, relvad ja muud töövahendid, mida politseinikud on aastate jooksul kasutanud. Samuti on võimalik näha näiteks vanaaegset politseimaja ja politseiautot.

Muuseumis on väljas erinevad eksponaadid, mis pakuvad külastajatele võimaluse kogeda, milline on olnud politseiniku töö läbi aegade. Lisaks saab muuseumis vaadata videoid ja pilte politsei ajaloost ning uurida erinevaid kriminaaljuhtumeid.
Olen muuseumit ise klassiga külastanud, tegemist oli põneva ning silmaringi avardava kogemusega.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimägi on ajalooline mägi, mis asub Rakvere linnas, Eestis. Mägi on mänginud olulist rolli linna ja kogu riigi ajaloos.

Lisaks ajaloolisele ja kultuurilisele tähtsusele on Rakvere Vallimägi tuntud ka oma kauni looduse ja vaadete poolest ümbritsevale maastikule.

Rakvere Vallimägi on populaarne koht erinevate kultuurisündmuste korraldamiseks, sealhulgas kontsertide ja festivalide jaoks. Suveperioodil toimub sageli erinevaid kontserte, näiteks Rakvere Linna Päevade raames.

Lisaks on Rakvere Vallimäel toimunud mitmeid suuremaid muusikafestivale, nagu näiteks Green Christmas festival ja Mihklilaat. Sageli korraldatakse kontserte ka vabaõhulaval, nagu näiteks Nublu, 5miinust, Terminaator jne. Lisaks on toimunud Rakvere Vallimäel erinevaid tasuta üritusi, lavastusi ja muud.

# data[].attributes.body
Iga aasta juulikuus toimub Võsu rannafestival. Sinna tuleb esinejaid nii välismaalt kui ka kohalikud tuntumad artistid. Sinna koguneb kokku väga palju rahvast erinevatest vanustest. Mina ise olen seal juba mitmeid aastaid käinud ja plaanin ka see aasta kohale minna. Sealt saab meeldejäävaid elamusi ja neid on alati sõpradega tore meenutada. Rannaalal on mitmeid söögiputkasi ja joogi kohti ning väiksematele külastajatele on ka erinevaid batuute ja tegevusi. Festival kestab kaks päeva ja esinejad sisustavad õhtud korralikult ära. Võsu Rannafestival on siiani üks mu lemmikumaid Virumaal olevaid kultuuriüritusi millest olen osa võtnud ja soovitan seda kõigile kellele meeldib hea muusika ja sõpradega aja veetmine.

# data[].attributes.body
Kehra koolis õppis minu vanaisa. Kehra Koolis on kaasaegsed õppevahendid, sh arvutiklassid, laborid, spordisaalid ja raamatukogu. Koolis on ka toetav õpilasmentorprogramm, kus vanemad õpilased aitavad noorematel õpilastel kohaneda koolikeskkonnaga ning toetavad nende õppetööd.

Kehra Kooli väärtusteks on austus, koostöö, areng ja avatus. Koolis korraldatakse mitmeid üritusi ja tegevusi, sh kooliväliseid õppekäike, spordivõistlusi, kultuuriüritusi ja projektõpet, et toetada õpilaste mitmekülgset arengut.

Kokkuvõttes on Kehra Kool üldhariduskool, mis pakub mitmekülgset õppekava, kaasaegseid õppevahendeid ning väärtustab austust, koostööd, arengut ja avatust.

# data[].attributes.body
Tallinna Südalinna koolis õppis minu vanaema.
Tallinna Südalinna Kool on Eestis, Tallinna südalinna piirkonnas asuv üldhariduskool, mis pakub õpet alates 1. klassist kuni 12. klassini. Kooli asutamisaasta on 1919, mistõttu on see üks vanimaid koole Tallinnas.

Tallinna Südalinna Kooli missiooniks on pakkuda kvaliteetset haridust, mis toetab õpilaste intellektuaalset, emotsionaalset ja sotsiaalset arengut ning valmistab neid ette kaasaegse maailma väljakutseteks. Kooli visiooniks on olla uuenduslik, avatud ja tulevikku suunatud haridusasutus, kus õpilased saavad kujundada oma isiksust ja arendada oma potentsiaali.

Tallinna Südalinna Kooli õppekava põhineb Eesti Haridus- ja Teadusministeeriumi kehtestatud riiklikul õppekaval, mis hõlmab erinevaid õppeaineid nagu eesti keel, matemaatika, loodusained, sotsiaalained, võõrkeeled, kunstiained, kehaline kasvatus ja palju muud. Õpetamisel kasutatakse kaasaegseid õppemeetodeid ja -vahendeid ning rõhutatakse praktilist õpet ja iseseisvat õppimist.

Lisaks akadeemilisele haridusele pakub Tallinna Südalinna Kool ka laia valikut huvitegevusi, nagu spordiringid, kunsti- ja kultuuriringid, teadusringid, muusikaõpe ja palju muud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Ametikool, Piiri, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Ametikool, Piiri, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Ametikool, Piiri, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Ametikoolis kohtusid ning õppisid minu vanemad, lisaks õppis seal kunagi ka minu vanaisa, kuid tollel ajal oli tegemist internaat kooliga.
Rakvere Ametikooli ajalugu ulatub aastasse 1887, kui asutati Rakvere Linna Õmbluskool. Alates sellest ajast on kool läbi teinud mitmeid muutusi ja arenguid, et vastata tööturu vajadustele ja pakkuda kvaliteetset kutseõpet.

Täna pakub Rakvere Ametikool erinevaid kutseõppeprogramme neljas õppevaldkonnas:
Tehnika ja energeetika - See õppevaldkond hõlmab erinevaid tehnikaga seotud erialasid nagu ehitus, autotehnika, elektroonika, infotehnoloogia, logistika ja palju muud. Õpilased saavad praktilisi oskusi ja teadmisi, et töötada tehnikavaldkonnas või jätkata edasiõppimist kõrgkoolis.
Teenindus ja iluteenindus - See õppevaldkond keskendub teenindussektori erialadele, nagu turism, hotellindus, toitlustus, iluteenindus, juuksuritöö ja palju muud. Õpilased saavad teadmisi külalislahkusest, klienditeenindusest, suhtlemisoskustest ja praktilistest oskustest, et töötada teenindussektoris või luua oma äri.
Sotsiaalharidus - See õppevaldkond valmistab ette õpilasi sotsiaaltöö, lasteaiaõpetaja, noorsootöö, eripedagoogi ja muude sotsiaalsete erialade jaoks. Õpilased saavad teadmisi sotsiaalhoolekandest, haridusest, laste ja noortega töötamisest ning praktilistest oskustest, et aidata neil olla toetavad ja pädevad spetsialistid.
Ärijuhtimine ja haldus - See õppevaldkond hõlmab erinevaid äri- ja haldusalaseid erialasid nagu raamatupidamine, ärijuhtimine, sekretäritöö, kinnisvara ja palju muud. Õpilased saavad teadmisi äritegevusest, juhtimisest, turundusest, finantsidest ja praktilistest oskustest, et töötada äri- ja haldusvaldkonnas.

# data[].attributes.body
Essu mõis oli kunagi rüütlimõis Haljala kihelkonnas. Mõisal on rikkalik ajalugu, ulatudes tagasi 16. sajandisse. Mõisakompleksi kuulusid peahoone, ait, tall, sepikoda, teenijatemaja ning suur park koos tiikide ja alleedega. Essu mõisa peahoone on klassitsistlikus stiilis kiviehitis, mis ehitati ümber 19. sajandi alguses. Mõisa kõrvalhooned on ehitatud erinevates stiilides, sealhulgas hilisbarokk ja klassitsism.
Essu mõis on oluline kultuurimälestis ja ajalooline paik, kus võib näha Eesti mõisakultuuri ja arhitektuuri ajaloolist pärandit. Tänapäeval võib Essu mõisakompleksi külastada ja osaleda erinevatel kultuuriüritustel, näitustel ja kontsertidel, ning see on populaarne koht pulmade, seminaride ja teiste sündmuste pidamiseks.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus asetseb kauni mere ääres ning on noorim ja põhjapoolseim keskaegne ordulinnus. Linnus asub Põhja-Eestis Lääne-Virumaal Toolse külas. Ehitusajaks peetakse 1471. aastast ja selle rajajaks oli ordumeister Johann Wolthus von Herset. See pidi kaitsma sealset Toolse sadamat mereröövlite rüüsteretkede eest.
Lossikompleksi kuuluvad peatorn, mis on lossi vanim säilinud osa, samuti kaitsemüürid, kabel ja muud ehitised. Sajandite jooksul on lossi renoveeritud ja laiendatud ning seda on kasutatud ka erinevatel eesmärkidel, sealhulgas mõisahoone ja koolina.
Tänapäeval on Toolse loss Eestis populaarne turismiobjekt, mis pakub külastajatele pilguheit Eesti keskaegsesse ajalukku ja arhitektuuri. Loss on üldsusele avatud ja giidiga ekskursioonid on saadaval, et uurida selle põnevat ajalugu ja saada teavet rüütlite kohta, kes kunagi selle müüre asustasid.

# data[].attributes.body
Minu vanaema on pärit Kohtla-Järvelt ning õppis sealses Kohtla-Järve 1. keskkoolis. Väiksena käisime perega tihti meie vanavanemal külas, kes elas Kohtla-Järvel. Kohtla-Järve kooli ajalugu algas 1921. aastal, kui Kohtla-Järve kaevanduse haridusseltsi eestvedamisel rajati neljaklassiline algkool. Kool asus algselt kahe barakkihoonega ning tegutses selles asukohas kuni 1937./1938. õppeaastani.
1938. aastal valmis Anton Lembit Soansi projekteeritud uus koolimaja Spordi tänavale, mille mahutavus oli 522 õpilast.  1938. aastal rajati spordiplatsi juurde ka tribüüniga laululava ning sellel toimus 7. augustil 1938 Kohtla-Järve I laulupäev. Kooli ehituse rahastas AS Eesti Põlevkivitööstus. Õppetööd alustati selles majas 1939. aasta septembris. Koolimaja on kantud kultuurimälestiste riiklikusse registrisse. Alates 1971. aastast asub kool Katse tänaval. 2013. aastal alustati arutelusid riigigümnaasiumi rajamise üle Kohtla-Järvele ning kaaluti uue kooli loomist renoveeritud kaitsealusele koolimajale Spordi tänaval. Hoone renoveerimine osutus aga liiga kalliks ja 2019. aasta septembris avati Kohtla-Järve Gümnaasium (riigigümnaasium) Pärna tänaval. Pärast riigigümnaasiumi avamist jätkas senine Kohtla-Järve Järve Gümnaasium põhikoolina ning sai nimeks Kohtla-Järve Järve Kool.

# data[].attributes.body
Haljala Rahvaraamatukogu Selts asutati 24. oktoobril 1921. aastal. Raamatukogu rahastamiseks kasutati liikmemaksu ning raha, mis saadi pidudest ja kohviõhtutest. Alles aastaid hiljem saadi kirjanduse ostmiseks raha valla ja maakonna eelarvest. Pärast 1930. aastat saadi uusi raamatuid aeg-ajalt haridusministeeriumi kaudu. Raamatukogu asus alguses vana koolimaja ühes klassis ning raamatud mahtusid ühte kappi. 1939. aastal oli laenutatavate raamatute üldarv seitsesada ning laenutamine toimus pühapäeviti, kui külastajaid võis olla kuni 30 inimest. Iga soovija sai korraga laenutada kuni neli raamatut kahe nädala tähtajaga. Kauem käes hoitud raamatute eest tuli maksta trahvi, mis läks raamatufondi suurendamiseks.
Raamatukogu Seltsi asutajate hulka kuulusid peamiselt õpetajad ja aktiivsemad talupidajad. Kauaaegseks esimeheks oli Villem Raudkivi-Stein.
Kui selts likvideeriti 1939-1940. aastal, läksid raamatud valla hooldamisele. Raamatud märgistati ümmarguse pitsatiga, millel oli tekst „Haljala valla raamatukogu“ ja keskel Viru maakonna vapi kujutis.
Raamatukogul on olnud erinevaid nimesid: 1923. aastal loodi Haljala Raamatukogu Selts, 1939 nimetati selts Haljala Valla Raamatukoguks, mida 1945. aastal muudeti omakorda Haljala Valla Keskraamatukoguks ning 1948. aastal Haljala rahvaraamatukoguks. Tänavu asub raamatukogu uues Haljala koolihoone kõrval asuvas valges majas.

# data[].attributes.location_name
Aaspere mõis, Aaspere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aaspere mõis asub Lääne-Virumaal Haljala vallas Aaspere külas. Mõis oli olnud rüütlimõis. Aaspere mõisa oli esmamainitud 1583. aastal ning oma nime sai mõis von Hastferite aadliperekonna järgi, kellele kuulus ta 18. sajandi alguseni. Kuid 18. sajandi lõpuaastail järgnes mõisa peahoonele ulatuslik ümberehitamine. Mõis ehitati kõrgklassitsitlikus stiilis, mis oli tollal ajal moes. Aaspere mõisahoone on üks kaunemaid esindajaid klassitsitliku mõisaarhitektuurist.
Viimased aastad on mõis eraomanduses ning mitmeti on korrastatud ja restaureeritud peahoonet. Peahoones on korraldatud kunstinäituseid ning ka teisi kultuuriüritusi.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeval on see Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Mõisa on esmamainitud 1469. aastal, mil see kuulus Risbiteride perekonnale. 21. märtsil 1469 andis Helmeyt Risebiter mõisa oma vennale Otto Risebiterile. 1630. aastal oli mõisa omanik šotlane Jacob MacDuwald, Jurgen von den Bergi tütre mees.  Mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Sagadi mõisakompleksi keskmes paelub pilku mõisa härrastemaja, mis on sisustatud eelkõige 19. sajandi mõisastiilis mööbliga. Mõis asub Lahemaa rahvuspargis.
Kompleksi muudab haruldaseks tema terviklikkus: mitmete kõrvalhoonete arv korrastatud teede, alleede, pargi ja tiikidega. Kompleksi haldab Riigimetsa Majandamise Keskus - RMK. Sagadi metsakeskuses toimivad koos metsamuuseum ja mõis-muuseum, looduskool, hotell ja restoran. Praeguseks on Sagadist kujunenud tuntud loodusharidus-, kultuuri- ja turismikeskus.

# data[].attributes.body
1966. aastal esitas Haljala kolhoosi esimees Kalju Heinla mõtte ehitada uus ja kaasaegne kultuurimaja, kuna senine kultuurimaja vajas pidevalt remonti ja oli oma eluiga lõpule jõudnud. Makett uue hoone kohta seisis juba ammu kolhoosi kontori fuajees, kuid ehitustöödega alustati alles 1979. aastal pärast seda, kui Haljala, Aaspere ja Vihula kolhoosid ühendati suureks Viru kolhoosiks. Ehitustööd venisid mitmesugustel põhjustel pikale ning kui hoone oli juba katuse all, uksed-aknad ees ning seest ruumid krohvitud, avastati Moskvast tulnud kontrolli käigus, et tegemist on põllumajandussummade ebaratsionaalse kasutamisega ning hoone "konserveeriti" pooleteise aastase sundpausi ajaks. Lõpuks suudeti siiski selgeks teha, et ehitus tuleks lõpetada.
Hoone avamine toimus pidulikult 15. veebruaril 1985. aastal. Arhitekt Hindrek Piiber sai kiitust uue maja projekteerimise eest, kuna hoone oli väga kaasaegne ja hästi läbi mõeldud. Suur saal oli nagu amfiteater, korraliku lavaga, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, ruumid töötajatele ja palju muud.
Uus kultuurimaja tõmbas inimesi ligidalt ja kaugelt ning taidlus sai nagu uue hingamise. 1986/87. hooajal töötasid majas mitmed erinevad ringid ja kollektiivid, nagu näiteks peotantsu-, lavatantsu-, varietee-, deklamatsiooni-, naisteklubi-, fotoring-, kirjakunstiring-, rahvatantsu- ja muusikaringid ning paljud teised.

# data[].attributes.body
Viivi Voorandit on hüütud Virumaa lauluemaks. Ta on muusikaõpetaja, dirigent ja rahvamuusik ja Lahemaa Rahwamuusikute liider, kes on saanud ka Lääne-Virumaa Kultuurikapitali elutööpreemia.
Kadri Voorand on jazzmuusik, kes on ise Haljalast pärit ning Haljala Gümnaasiumi lõpetanud Hõbemedaliga. Seejärel on ta õppinud mitmetes jazzmuusikaga seotud koolides. Kuid oma loomingus toetub ta ka rahvaloomingule.
Lahemaa Rahwamuusikud on 1975. aastal asutatud folkloorikollektiiv, kes harrastavad peamiselt Kadrina ja Haljala kihelkonna pärimusmuusikat, tantsu ja regilaulu.

# data[].attributes.body
Tanel Padar on eesti laulja ja muusik, kes on sündinud 27. oktoobril 1980. aastal Uhtnas. Tal on ka õde nimega Gerli Padar, kes on samuti tuntud.
Ta õppis Haljala Keskkoolis, kuid teda visati koolist välja 1997. aasta suvel, kui ta ise oli veel 17-aastane. Kuid aastal 2012 alustas ta õpinguid uuesti ning sel hetkel õppis ta juba Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ja seejärel jätkas õpinguid 2016. aastal Estonian Business Schoolis tehnoloogiaettevõtluse erialal, mõlemad koolid ta ka lõpetas.
Tanel alustas muusikaõpinguid juba varases eas ning noorena tekkis tal huvi rokkmuusika vastu ja hakkas ise kitarrimängu õppima. Tema tuntus tuli võitudega konkursil "Kaks takti ette" 1999. aastal ja Eurovisiooni lauluvõitlusel 2001. aastal koos Dave Bentoniga ning nende laul oli "Everybody". Pärast võitu jätkas Tanel oma muusikakarjääri, andes välja mitmeid albumeid. Tanel on loonud ka mitmeid ansabmleid nagu: The Sun, Tanel Padar Blues Band ja Tanel Padar.
Tanel Padar on meie jaoks oluline kuna ta on tuntud inimene ja hea muusik ning ta elab sündis maakonnas.

# data[].attributes.body
Vihula mõis oli Haljala kihelkonnas asuv rüütlimõis. Tänapäeval kuulub see Haljala valda. Esmalt mainiti seda mõisa 1501. aastal. 17. ja 18. sajand kuulus mõis Helffreichidele, kes lasid rajada barokkstiilis mõisa. 1810. aastal omandasid mõisa Schubertid, kellele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni ja mõisasüda kuni 1939. aasta ümberasumiseni. Mõisakompleks rajati 18. sajandil mis on tehtud barokkstiilis. 19. sajandil rajati hulk kõrvalhooneid, mis moodustavad paisjärve kaldal kauni kompleksi. Mõisaansamblist on säilinud üle 20 hoone, näiteks vesiveski, karjalaut, kohvimaja ja tuuleveski. Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses. Seal tegutseb spaa ja hotell.

# data[].attributes.location_name
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Haljala Püha Mauritiuse kirik, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Haljala Kirik on ajalooline kirik, mis asub Eesti linnas Haljalas. Kirik on üks vanimaid ja märkimisväärsemaid ajaloolisi hooneid selles piirkonnas ning selle ehitus ulatub tagasi 13. sajandisse. Kirik on ehitatud gooti stiilis, mitmete lisandustega ja muudatustega aastate jooksul, sealhulgas barokktorni lisamisega 18. sajandil.

Kiriku välisilme on muljetavaldav, kuna see domineerib linna siluetis oma kõrguse ja ajaloolise arhitektuuriga. Kiriku kuppel, mis ulatub 40 meetri kõrgusele, on olnud silmatorkav maamärk juba sajandeid. Tänu kiriku suurusele ja võimsusele on see olnud ka sõjakonfliktide tsoon, mille käigus on kirik läbi elanud mitmeid rüüstamisi ja vandaalitsemisi, kuid on siiski suutnud püsima jääda.

Sissepääs on kaetud võlvikuga ja ees ootab külastajaid muljetavaldav altar, mis on valminud 17. sajandil ning mis on teadaolevalt üks Põhja-Euroopa suurimaid puuskulptuure. Altari taga on suur vitraažaken, mis lisab hoonele veelgi rohkem võlu. Teine märkimisväärne kunstiteos on kiriku kantsel, mis on valminud samuti 17. sajandil ja mida peetakse üheks Põhja-Euroopa parimaks kantsliks.

Kiriku hoovis on näha mitmeid ajaloolisi hauakive, mille hulgas on ka kuulsaid Eesti ajaloolisi isikuid. Lisaks on kiriku juures näha ka mälestusmärki, mis on pühendatud kohalikele elanikele, kes kaotasid oma elu Esimeses ja Teises maailmasõjas.

Haljala Kirik on endiselt aktiivne kirik, kus korraldatakse regulaarseid jumalateenistusi ning kus on võimalik pidada pulmi, ristimisi ja muid sündmusi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere staadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere staadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere staadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere staadion on jalgpallistaadion, mis asub Rakvere linnas. Staadioni suurus mahutab umbes 2000 pealtvaatajat. Staadionil on looduslik murukate, lisaks jalgpallimatšidele on staadionit kasutatud ka kergejõustiku võistluste ja kontsertide toimumispaigana.
Näiteks toimus seal 7.juunil 2008. aastal punklaulupidu, mis on toimunud on omane ainult Eestile, idee autorik on Üllar Saaremäe. Lisaks toimub Rakvere staadionil ka meeste tantsupidu.

Staadioni ehitust alustati 1948. aastal.
Lisaks jalgpalliväljakule on staadionil ka kergejõustikurada ning erinevad spordiväljakud.

Rakvere staadion on oluline spordikeskus Rakvere linnas ja selles piirkonnas. See on võõrustanud mitmeid olulisi spordivõistlusi ja üritusi ning on tuntud kui üks kvaliteetsemaid spordirajatisi Eestis.

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kurtna järvestik on Eestis asuv järvede kogumik, mis asub Ida-Virumaal. Järvestiku moodustavad 40 erinevat järve, mis paiknevad vulkaanilisel aluspõhjal ning on tekkinud meteoriidi plahvatuse tagajärjel.

Kurtna järved on tuntud oma kauni looduse ning kristallselge vee poolest. Seal elab rikkalik kalastik ning looduslikult rikkalik taimestik. Järvestik on ka populaarne koht matkamiseks ja looduses liikumiseks, sest seal on palju matkaradasid ja vaatetorne, mis pakuvad kauneid vaateid ümbritsevale maastikule.

Lisaks matkamisele on Kurtna järvedel võimalik tegeleda erinevate veespordialadega, nagu näiteks kanuusõit, süsta matkamine ja kalastamine. Järvede kaldal asuvad ka mitmed puhkemajad ja telkimisalad, kus saab veeta öö looduses.

Kurtna järvestiku piirkonnas on võimalik külastada ka mitmeid ajaloolisi paiku, näiteks Kuremäe kloostrit, mis asub järvestikust vaid mõne kilomeetri kaugusel. Lisaks on järvestiku lähedal mitmeid põnevaid turismiobjekte, nagu näiteks Ontika paekallas ja Valaste juga.

Kurtna järvestik on suurepärane koht neile, kes armastavad loodust, vett ja rahu. Seal saab nautida kaunist loodust ning veeta aega aktiivselt matkates ja looduses liikudes.

# data[].attributes.location_name
Peipsi põhjarannik – Eesti kõige pikem liivarand (30 km), Kauksi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Peipsi põhjarannik – Eesti kõige pikem liivarand (30 km), Kauksi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Peipsi põhjarannik – Eesti kõige pikem liivarand (30 km), Kauksi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Peipsi põhjarannik on Eesti suurima järve Peipsi järve põhjapoolne osa, mille pikkus ulatub umbes 120 kilomeetrini. Ranniku äärde jäävad mitmed väikesed külad ja asulad, kus elavad eelkõige kalanduse ja põllumajandusega tegelevad inimesed.

Peipsi põhjaranniku ilm on muutlik ja tuuline, kuid samas ka väga kaunis ning looduslikult rikas. Seal leidub palju haruldasi taimeliike ning elab mitmeid ohustatud liike, nagu näiteks hallhüljes ja saarmas.

Peipsi põhjaranniku külades saab nautida autentset maalähedast elu, proovida kohalikke toite ning külastada kohalikke käsitöömeistreid. Samuti on seal võimalik tegeleda erinevate tegevustega, nagu näiteks kalastamine, matkamine, kanuusõit ja suplemine.

Kuna Peipsi järv on üks suuremaid mageveekogusid Euroopas, siis on seal ka palju võimalusi veespordi harrastamiseks. Ranniku ääres asuvad ka mitmed kuulsad kalakohvikud ja restoranid, kus pakutakse värsket kala ning traditsioonilisi Eesti roogasid.

Peipsi põhjarannik on suurepärane koht neile, kes soovivad linnakärast eemale saada ning nautida kaunist loodust ja rahulikku elu.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kiviõli tuhamägi, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiviõli tuhamägi on Eestis Ida-Virumaal asuv suur tuhamägi, mis on tekkinud õlitehase töö käigus. Tuhamäe kõrgus ulatub ligi 160 meetrini ning selle pindala on umbes 90 hektarit.

Kiviõli tuhamäe tekkimine sai alguse 1920. aastate alguses, kui ala hakkas kasutama õlitehas. Aja jooksul kogunes sinna suur hulk õlitööstuse jääke, nagu naftašist, põlevkivituhk ja erinevad keemilised jäätmed.

Tuhamägi on oma kõrguse tõttu silmatorkav maamärk ning ühtlasi ka tuntud turismiobjekt. Seal on võimalik nautida vaateid ümbritsevale maastikule ning matkata looduses. Lisaks on tuhamägi oluline ökosüsteem, kus elavad mitmed haruldased taimeliigid ja loomad, nagu näiteks hallhüljes.

Kuigi kiviõli tuhamägi on olnud aastate jooksul keskkonnale kahjulik ning põhjustanud mitmeid terviseriske, on viimastel aastatel tehtud palju tööd selle puhastamiseks ja taastamiseks. Praegu on tuhamägi turvaline ja ohutu ning seda on võimalik külastada.

# data[].attributes.body
Kõrvemaa paikneb Harju ja Järva maakondade vahel. See on tuntud oma metsade, rabade ja järvede poolest. Metsade taimestik on mitmekesine.

Seal on võimalik ujuda ning kalastada.

Kõrvemaa on ka populaarne talispordi sihtkoht. Lisaks loodusele on Kõrvemaa ka oluline kultuuripärandi piirkond, seal asuvad mitmed ajaloolised vaatamisväärsused, nagu näiteks Kõrvemaa kabel ja Kõrvemaa mõis.

# data[].attributes.body
Martiska järv asub Lääne-Virumaal Vinni vallas. Järve pindala ulatub ligikaudu 4,4 km²-ni ning selle kaldajoone pikkus on üle 12 km. Järve keskmine sügavus on umbes 5 meetrit ning sügavaim koht ulatub ligi 14 meetrini.

Martiska järv on tekkinud jääaja järgsest veerežiimi muutusest ning sellel on omapärane soojusrežiim, mis muudab selle populaarseks nii ujumiseks kui ka kalastamiseks.

Martiska järves elab palju erinevaid kalaliike näiteks ahven, haug, koger, linask, särg ja roosärg.

Martiska järv on ka oluline ornitoloogiline piirkond, kus pesitsevad ja peatuvad mitmed linnuliigid.

# data[].attributes.body
Narva jõgi asub Eesti ja Venemaa piirimail, selle pikkus on umbes 75 kilomeetrit. See algab Peipsi järvest ja voolab läbi Narva linna ning suubub Soome lahte.

Jõge on ajalooliselt kasutatud kaubateena juba sajandeid. Jõe suudmes asuvad Narva linnus ja Ivangorodi kindlus, need olid keskajal olulised kaubanduskeskused ning tänapäeval populaarsed turismiobjektid.

Jõe kaldatel kasvavad kõrged puud ning rohelised põõsad. Jõgi koduks ka mitmele erinevale kalaliigile, nagu näiteks lõhe ja siig.

Jõe üks tuntumaid vaatamisväärsusi on Narva joastik, mis on kõrgeim joastik Eestis ja Venemaal ning samuti ka üks kõrgemaid Euroopas. Joastik on lai ja jaguneb mitmeks vooluveeks, tegemist on ka populaarse turismiobjektiga.

# data[].attributes.body
Kundast 4 km kaugusel asuv Lammasmägi on  üks vanimaid inimasulapaiku Eestis. Asulakoht leiti aastal 1886. See on andnud Kunda kultuurile nime. Väike küngas Kunda külas oli kunagi järvesaar ning seal toimetasid esimesed kütid ja korilased juba alates keskmisest kiviajast. Lammasmäge katvas paeklibuses mullakihis on leide, mis pärinevad VIII–II aastatuhandest eKr, kuid valdav osa neist kuulub mesoliitikumi.  See küngas oli kasutusel ka nooremal kiviajal, sest leiumaterjali hulgas on nii Narva tüüpi kui ka kammkeraamikat. Endiselt järve saarelt on leitud umbes 3800 eset.

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja- Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa , Alutaguse madaliku, Kesk- Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Lõhelise aluspõhja ja õhukese pinnakate tõttu on Pandivere Eesti suurim sademevee infiltratsiooni piirkond. Sademevesi imbub seal maa sisse, mistõttu ei tekki vooluvetevõrku. Eesti veestiku kaardil võib järeldada, et Pandivere kõrgustiku keskosas vooluveekogud ja sood peaaegu puuduvad. See piirkond on ühtlasi Eesti suurim soovaba ala. Soid on üldiselt Pandivere kõrgustiku pindalast umbes 2%, Eesti keskmisest (22%) on see suurusjärgu võrra väiksem. Pandivere ümbrus on allikate poolest rikkaim piirkond Eestis. Seal on ühtlasi ka kõige paremad ja viljakamad mullad. Pandivere kliimale on omane paksem ja pikema kestusega lumikate. Pandiveres asub ainus kõrgustiku ilmajaam Eestis.

# data[].attributes.body
Valaste juga on Eesti kui ka Baltimaade kõrgeim juga oma 30-meetrise veeseinaga.
Juga asub Ontika pankrannikul, Lahemaa rahvuspargis, mis on samuti osa Balti klindist. Juga on tekkinud umbes 10 000 aastat tagasi, kui mandrijää taganemisel moodustusid jääpaisjärved. Kuid juga tegelikult pole looduslik, vaid saab oma vee kuivenduskraavist.
Valaste joa tähtsus seisneb eelkõige loodusliku vaatamisväärsusena. See on populaarne oma tuntud ilu ja kõrguse poolest ning on üks hea turismiobjekt Põhja-Eesti rannikul, muidugi saab seda paremini vaadata vaateplatvormilt. Muidu võiks öelda joa kohta nagu kivist loodusraamat, mis paljastab vaatajatele 400 miljoni aasta jooksul tekkinud ajastu kihte.
Vaatemängulisem on juga vaadata kevaditi ja suurvee ajal, kuid ka talvel, mis teeb Valaste joa väga eriliseks.

# data[].attributes.body
Balti klinti võib nimetada Eesti looduse sümboliks. Seda on püütud saada Unesco kaitse alla, aga see ei õnnestunud.
Klint on tekkinud meretaseme kõikumisega ja maakoore liikumistega. Öeldakse, et Balti klint on tekkinud umbes 460 miljonit aastat tagasi ordoviitsiumi ajastul. Kuid tegelikult pole päris selge kuidas tegelik tekkelugu oli, kuna tekkeprotsessi kohta on erinevaid hüpoteese.
Klindi pikkus on umbes 1600 km, see kulgeb läbi Läänemere, alustab Rootsist Ölandi saarelt ning ulatub kuni Laadoga järveni.
Klint koosneb settekivimitest, kuna nad on nii avatud, siis on kivimeid hea uurida. Seal leidub palju geoloogilisi nähtusi, samuti leidub veel fossiile, mis võimaldavad uurida mereelustikku ja keskkonna tingimusi eelnevast ajast.
Balti klint jaguneb veel omakorda neljaks osaks: Ölandi klint, Läänemere klint, Põhja-Eesti klint ja Ingeri klint.
Klindi teeb eriliseks, selle looduslik ilu.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnakodaniku Majamuuseum, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnakodaniku Majamuuseum, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnakodaniku Majamuuseum, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Linnakodaniku Majamuuseum on kultuurimälestisena tunnustatud hoone, mis asub Rakvere kesklinnas ning pakub unikaalset võimalust reisida ajas tagasi ning näha, kuidas elasid linnakodanikud 19. sajandi teisel poolel.

Majamuuseum on rajatud endise linnapea kodusse ning esitleb külastajatele autentset interjööri, mööblit ning esemeid, mis annavad hea ülevaate tollasest elu-olust. Näha saab originaalseid sisustuselemente, mille hulka kuuluvad muuhulgas mööbel, lambid, tekstiil ja portreed.

Majamuuseumis on kaks korrust, millest alumisel korrusel asuvad erinevad ruumid nagu köök, elutuba, söögituba ja saun. Köök sisaldab 19. sajandi esemeid ja seadmeid, näiteks tuleasemeid, pliite ja toiduvalmistamisvahendeid. Elutoa interjöör on rikas ja luksuslik ning sisaldab mahukaid seinariiuleid, peegleid ja klaasist laualampe. Söögitoas on lauad, toolid ja kummut, mis kõik on säilinud originaalsel kujul. Saunakompleks on eraldi hoones ja sisaldab puuküttega saunaruumi ja riietusruumi.

Teisel korrusel on esitletud magamistubasid, lastetuba ja ruum, mis kujutab endast perekonna privaatset ala. Magamistoad sisaldavad kahekohalisi voodeid, öökappe ja mahukaid kappe. Lastetoas on puidust mööbel ja mänguasjad, mis on omal ajal olnud populaarsed. Perekonna privaatne ruum koosneb erinevatest kabinettidest, kus asuvad kirjutuslauad, raamatud ja muud isiklikud esemed.

Majamuuseumi külastus on võimalus sukelduda minevikku ja kogeda autentset elu-olu. Kogu ekspositsioon on koostatud väga hoolikalt ning annab tõepärase ülevaate tolleaegsest elu- ja olust. Majamuuseum on populaarne nii kohaliku kogukonna kui ka turistide seas, kes soovivad saada paremat ülevaadet Rakvere ajaloost ja kultuuripärandist.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Teater asub Lääne-Virumaal Rakveres ning on üks vanemaid ja tuntumaid teatreid Eestis. Teater avati juba 1940. aastal ning on sellest ajast saadik olnud oluline kultuurikeskus nii kohalikule kogukonnale kui ka kaugemalt tulnud külastajatele.

Rakvere Teatri hoone on kaunis ja stiilne ning meenutab oma arhitektuurilt klassitsistlikku stiili. Hoone on renoveeritud ning pakub nüüdisaegseid mugavusi, nagu näiteks kaasaegne valgustus- ja helitehnika.

Rakvere Teatri repertuaar on mitmekesine ning hõlmab erinevaid žanre, sealhulgas draamat, komöödiat, muusikali, tantsuetendusi ja palju muud. Teatri kava uueneb regulaarselt ning külastajad saavad nautida nii klassikalisi teoseid kui ka kaasaegset teatrit.

Teatri saal on mõnusalt hubane ja sobib suurepäraselt nii väiksematele kui ka suurematele etendustele. Saali mahutavus on 500 inimest, mis teeb sellest ühe suurema teatrisaali Eestis. Kõrge lagi ja stiilsed detailid loovad ruumi ümbrusele väärika atmosfääri.

Lisaks saalile on Rakvere Teatris ka hubane kohvik, kus külastajad saavad nautida maitsvat kohvi ja suupisteid enne või pärast etendust. Kohviku atmosfäär on rahulik ja hubane ning sobib suurepäraselt pärastlõunaseks ajaveetmiseks või õhtuseks lõõgastumiseks.

Rakvere Teater on oluline kultuurikeskus, kus toimuvad mitmesugused sündmused, nagu näiteks teatri- ja tantsufestivalid ning kontserdid. Teater on muutunud populaarseks nii kohaliku kogukonna kui ka Eesti kultuuriarmastajate seas ning pakub meelelahutust ja kultuurikogemusi igale maitsele.

# data[].attributes.body
Arvo Pärt on maailmakuulus helilooja, kes loob klassikalist ja vaimulikku muusikat. "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas" on mälestusmärk, mis on loodud helilooja Arvo Pärdi auks.  See on Rakvere keskväljakul asunud juba aastast 2010. See reprodutseerib Arvo Pärdi noorusaegu, kui helilooja ei saanud kodus nii palju muusikat kuulata. Ta käis linna turuplatsil jalgrattaga ümber telefoniposti sõitmas, mille otsas oli valjuhääldi kust lasti klassikalist muusikat. See on kogu Rakvere linna elanikele kindlasti oluline, sest Arvo Pärt on maailmakuulus helilooja ja on veetnud oma lapsepõlve rakveres.

# data[].attributes.body
Palmse mõis on ajalooline mõisakompleks, mis asub Eestis Lahemaa rahvuspargis. Mõisal on oluline roll eesti ajaloos, kuna see oli üks suurimaid ja tähtsamaid mõisasid Baltikumis.
Palmse mõisa peahoone on uhke 18. sajandi barokkstiilis ehitus, mis on suurejooneline näide tollaegsest mõisakultuurist. Hoone on ehitatud punastest tellistest ning kaunistatud rohkete stukkdetailide ja maalingutega. Peahoones on võimalik näha ajaloolist interjööri, mis annab aimu mõisaelu glamuurist ja pidulikkusest. samuti on võimalik külastada mitmeid erinevaid tubasid, nagu näiteks köök, söögisaal, tantsusaal ja magamistoad.
Mõisakompleksi juurde kuulub veel ka suur park, kus kasvavad erinevad puud ja taimed. Park on ideaalne koht jalutamiseks ja pikniku pidamiseks. Lisaks on pargist t võimalik leida mõisa endiste elanike matmispaiku, mida kaunistavad huvitavad hauakivid ja skulptuurid.
Palmse mõis pakub mitmeid tegevusi ja üritusi külastajatele, nagu näiteks giidiga ekskursioonid, temaatilised õhtusöögid, käsitöölaadad ja festivalid. Mõisakompleksis asub ka kohvik ja suveniiripood, kus saab osta kohalike käsitöötooteid ja muid suveniire.
Palmse mõis on oluline paik Eesti ajaloos, mis pakub võimalust tutvuda mõisakultuuri ja ajalooga. Mõisakompleksi uhked hooned ja kaunis park annavad aimu mõisaelu glamuurist ja ilust.

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium on 2022. aastast Eesti riigigümnaasiumide perre kuuluv kool.  Koolihoone idee autoriteks on Salto arhitektibüroo arhitektid Maarja Kask, Ralf Lõoke ja Martin McLean. Rakvere Riigigümnaasium asub adressil Lai 36.
Selles koolis õpivad ainult gümnasistid ja sellest on tulenenud õppeastemete nimetused G1, G2 ja G3. Koolis õpib 540 õpilast ning seal töötab 60 õpetajat.
Koolipere loob kooli, kus on erinevad õppeained omavahel seotud ja kus õppijad saavad ise pühenduda oma teadmiste ja oskuste arendamisele, mida nad ise kõige vajalikumaks peavad oma tulevase elu jaoks. Samuti ühekoos loovad nad kooli, kus tunnustavad mitmekesisust ja annavad hoitud ning toetatud tunde igaühele.
See kool on meie jaoks oluline, kuna me kõik õpime seal. Ning koolilt tulenev tugi annab tulevikuks tugeva pinnase ja kogemuse, et oleksime hiljem oma elus õnnelikud.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tarva skulptuur on suuremõõtmeline pronksist skulptuur pronksist skulptuur on 7,1 meetrit pikk ja koos alusega 5 meetrit kõrge, kuju kaalub enam kui kolm tonni. Skulptuur  asub Rakvere linnuse vastas. Skulptuur kujutab endast sarvilist pulli, kes seisab neljal jalal ning vaatab uhkelt ümbritseva linna poole. Rakvere ajalooline nimi oli  Tarvanpää ning selle järgi valmis linna 700. sünnipäevaks suursugune tarva kuju. Kuju autor on skulptor Tauno Kangro.  Kuju valmistati 2002. aastal. Legendaarne Tarvas on tuntud oma võimsuse, jõu ja kavaluse poolest ning seetõttu on see olnud läbi aegade Eesti rahvale üks olulisemaid sümbolleid.

Tarva skulptuur on muutunud populaarseks turismiatraktsiooniks ning saanud linna sümboliks. Skulptuur on paljude külastajate ja turistide jaoks esimene asi, mida nad Rakveres näevad. Lisaks on skulptuur oluline ka kohalike elanike jaoks, tuntud ka kui kohtumispaik ning kohaliku elu sümbol.

Kokkuvõttes võib öelda, et Tarva skulptuur on Rakvere väga oluline osa, mis esindab linna võimsust, kavalust ja jõudu. Skulptuur on võimas kunstiteos ning tähtis ajalooline ja kultuuriline märk.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on ajalooline kindlus Eestis, mis asub Lääne-Virumaal Rakvere linnas. Linnus on üks Eestis kõige paremini säilinud keskaegseid kindlusi ning linnuse ehitamist alustati 13. sajandil.

Linnus asub künklikul maastikul ja on mitme osaline. Peamiseks osaks on suur keskväljak, seda ümbritsevad kõrged müürid ja kaitsetornid. Lisaks on linnuses  elamud, kabel ja kõrts. Linnuse kõrgeim punkt on Suurtükitorn, sealt avaneb vaade ümbruskonnale.

Lisaks on linnuse ümber erinevad tornid ja väravad, mida mööda sai linnusesse siseneda. Kõige kuulsamaks väravaks on Pikk Jalg, mis on oma nime saanud kõrge astme järgi, mida mööda pidi astuma sissepääsu juurde jõudmiseks.

Linnusel on ka huvitav ajalugu. 16. sajandil läbis linnust sõjad, mille käigus muudeti linnuse kujundust ja lisati kaitserajatisi. Hiljem, 17. sajandil, kasutati linnust vanglana, kus hoiti kinni erinevaid kurjategijaid ja poliitilisi vange.

Tänapäeval on Rakvere linnus avatud turistidele ja külastajatele ning on meie linna vanim ja uhkeim vaatamisväärsus.  Lisaks korraldatakse seal erinevaid üritusi ja näitusi ning linnuses asub ka muuseum, kus saab tutvuda linnuse ajalooga.

Kokkuvõttes võib öelda, et Rakvere linnus on väga oluline osa Eesti ajaloost ja on auks ja uhkuseks Rakverele.

# data[].attributes.body
Haljala kool on põhikool Lääne- Virumaa maakonnas. 2017. aastani kandis see nime Haljala Gümnaasium. Tegemist on Virumaa vanima kooliga, mis asutati aastal 1687. aastal. Sellel aastal valmis ka täiesti uus koolihoone koos spordihoonega. Jäeti alles valge maja mis asus kooli kõrval ja oli ka sellega ühendatud. See on säilinud algus aastatest saati. Nüüdsest asub seal Haljala valla raamatukogu. Aastal 1687 saabus Haljalasse Forseliuse seminari kasvandik Jaak, kellest sai Haljala esimene koolmeister ja koolile alusepanija. Koolil on ka tänavuseni traditsioon jagada Jaagu kujusi õpilastele, kes lõpetavad ainetunnid kiitusega. Minu jaoks (Miia) on see väga tähtis asutus, sest õppisin seal 9 aastat ja olen uhke, et sain sellises väikeses kuid vägevas koolis oma haridust omandada.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Käsmu muuseum on põhjaranniku üks vanemaid meremuuseume, mis asub mereääres Käsmu külas, Lahemaa rahvuspargi serval. Muuseum on loodud eesmärgiga tutvustada mereajalugu ja merekultuuri ning säilitada merega seotud pärandit.
Meremuuseumis näeb laevamudeleid, navigatsiooni- ja kommunikatsioonitehnikat, kalapüügi- ja meresõiduvarustust ning muid merega seotud esemeid. Kogu muuseum on ülesse ehitatud nii, et külastajad saaksid muuseumi eksponaate tõeliselt kogeda. Näiteks on võimalik käia laevamudelite näitusel ja vaadata, kuidas nad merel liiguvad, samuti saab kogeda erinevaid merehäälte, lõhnade ja tundega seotud eksponaate.
Muuseumis leidub veel huvitavaid vahendeid ja masinaid, mida on kasutatud laevade ehitamisel ja meremeeste töövahenditena. Eriti põnev on see, et muuseumi eksponaadid on pärit ajast, mil Käsmu külas oli tuntud merekool. Käsmu oli üks tuntumaid meremeeste koolituskeskusi, mis koolitas meremeeste järelkasvu alates 19. sajandist kuni Nõukogude ajani. Muuseumis saab ka näha meremehe tuba, kus saab tutvuda ka nende elu -ja töötingimustega laevadel.
Muuseum korraldab erinevaid üritusi ja tegevusi, näiteks merepäevi, merekonverentse ja mereajaloo kursusi.
Muuseumi juures asub ka Käsmu sadam, kust väljuvad erinevad mere- ja kalaretked. Sadama juurest on võimalik ka rentida paate ja kanuusid, et ise merel seigelda.
käsmu meremuuseum on ideaalne koht kõigile neile kes on merehuvilised ja kes soovivad süveneda Eesti mereajalukku ja meretraditsioonidesse ning näha autentseid
merendusega seotud esemeid. Muuseumi unikaale väljapanek ja merepärimus muudavad selle unustamatuks kogemuseks kõigile külastajatele.

# data[].attributes.body
Eesti Õpetaja Autähis avati 5. oktoobril 2012. aastal Haljalas. "Püstitatud autähis keskendub traditsioonilisele kooliõpetajale kui eestluse kandjale, paikkonna vaimsuse kujundajale – „maa soolale“ -, ent kutsub ometi tõlgendama õpetajaks olemist laiemalt."  Haljala koolist tuli see idee, kuid autorid tahavad autähise tähendust rõhutada üle-eestiliselt. Autähise eesmärgiks on anda õigusega kuuluv väärikas koht ühiskonnas tagasi Eesti õpetajale.
See monument on oluline, kuna Haljalaga on tihe kokkupuude, sest osad käisid seal koolis, kui see monument avati.