# data[].attributes.headline
Аллайорова Вікторія 5-ж                        У Вінниці зацвіло священне для племен Майя "сигарне" дерево

# data[].attributes.subject
Аллайорова Вікторія 5-ж                        У Вінниці зацвіло священне для племен Майя "сигарне" дерево

# data[].attributes.headline
У Вінниці зацвіло священне для племен Майя "сигарне" дерево

# data[].attributes.subject
У Вінниці зацвіло священне для племен Майя "сигарне" дерево

# data[].attributes.headline
Чістякова Софія 5-ж

# data[].attributes.subject
Чістякова Софія 5-ж

# data[].attributes.body
В оксамиті розлогих каштанів,
В різнобарв’ї п’янких «килимів»
Наше місто кохане постало
У яскравих стожарах вогнів.

Розпрямило свої білі крила,
Вмилось чистим кришталем роси,
А будинки стоять, як вітрила
Та ознака твоєї краси.

Віннице, як тебе не кохати?
Ти – зоря у моїх почуттях,
Місто мрії, любові й наснаги.
Діамант у короні звитяг!

В колисанці подільського краю
Дід козак тебе ніжно плекав,
Зичив долю щасливу і гарну
Та щодня працелюбству навчав.

І сьогодні, розправивши крила,
Наше місто – троянда цвіте.
Хвилі Бугу всміхаються щиро:
«Краще міста не знайдеш ніде!»

Віннице, як тебе не кохати?
Ти – зоря у моїх почуттях,
Місто мрії, любові й наснаги.
Діамант у короні звитяг!

# data[].attributes.headline
Ставок»Кльове Місце»

# data[].attributes.subject
Ставок»Кльове Місце»

# data[].attributes.body
Чижевська Марія.6-В

# data[].attributes.headline
Дубовий Гай Вінничина

# data[].attributes.subject
Дубовий Гай Вінничина

# data[].attributes.body
Іскра Ілля 5-Ж

# data[].attributes.headline
Вінниця влітку

# data[].attributes.subject
Вінниця влітку

# data[].attributes.body
Сафонова Валерія 6-А

# data[].attributes.headline
Сафонова Валерія 6 -

# data[].attributes.body
Сафонова Валерія 6 -А

# data[].attributes.attachment_caption
Іваніцький Володимир 6-А

# data[].attributes.headline
Сафонова Валерія 6-А

# data[].attributes.body
Сафонова Валерія 6-А

# data[].attributes.attachment_caption
Чарівний Дністер. Ямпільщина.

# data[].attributes.headline
Ратушна Марія 5-Ж

# data[].attributes.body
Ратушна Марія 5-Ж

# data[].attributes.attachment_caption
Ратушна Марія  5-Ж

# data[].attributes.headline
Моя Вінниччина❤

# data[].attributes.body
Моя Вінниччина❤

# data[].attributes.headline
На Вінниччині розкин

# data[].attributes.body
На Вінниччині розкинулася блакитна лагуна - озеро із кришталевою водою
Довга Єва 5-ж

# data[].attributes.headline
ЄВРОПЕЙСЬКА ПЛОЩА У 

# data[].attributes.body
ЄВРОПЕЙСЬКА ПЛОЩА У ВІННИЦІ
Ткаченко Юлія,  6-В клас

# data[].attributes.headline
Ранкове сонечко у Ві

# data[].attributes.body
Ранкове сонечко у Вінниці
Ткаченко Юлія, 6-В клас

# data[].attributes.headline
Тушевського Юрія 6-в. Краса на моїй дачі бучмівський ліс

# data[].attributes.subject
Тушевського Юрія 6-в. Краса на моїй дачі бучмівський ліс

# data[].attributes.attachment_caption
Сіваченко Віталій 6-В

# data[].attributes.headline
 Прекрасний центра́льний міськи́й парк Ві́нниці імені  Миколи  Леонтовича.

# data[].attributes.subject
 Прекрасний центра́льний міськи́й парк Ві́нниці імені  Миколи  Леонтовича.

# data[].attributes.body
Парк-пам'ятка садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення у Вінниці, розташований у центрі міста, традиційне місце відпочинку багатьох вінничан і гостей міста.

# data[].attributes.attachment_caption
6-А клас Кашпрук Анастасія

# data[].attributes.headline
Муровані Курилівці_Палац Комарів. Турлюк Олександр 6-В

# data[].attributes.subject
Муровані Курилівці_Палац Комарів. Турлюк Олександр 6-В

# data[].attributes.body
Змагання з пішохідного туризму - це не тільки змагання, але й чудова нагода познайомитися з новими друзями, відвідати крутезний спортивний зал обладнаний під заняття пішохідним туризмом та провести час в приємній компанії друзів.
Одне із таких місць це був для мене відкриттям Палац Комарів у Мурованих Курилівцях.
Муровані Курилівці – достатньо відоме містечко на південному заході Вінниччини. Поруч – і Буковина, і Молдова. Місцина навколо, особливо у напряму Буковини – дуже мальовнича: дорога спочатку круто спускається в долини річок, а піднімається справжнім гірським серпантином. Само містечко розташовано на схилах річки Жван. Вперше в письмових джерелах воно згадується у 1493 році, як маленьке поселення під назвою Чурилівці. Таку назву село, ймовірно, отримало від імені першого поселенця – козака Чурила.
Чурили володіли місцевістю близько 200 років. В ХVI ст. їх рід збудував тут потужну фортецю з бастіонами, та ще й в доволі неприступному місці над яром. Ну і правильно, часи були неспокійні. Від фортеці добре збереглись як самі мури, та і склепінчасті підземелля. Цікаво, що кладка стін здійснювалась без будь-якого розчину, коли каміння підбиралось спеціально та складалось щільно одне до одного, причому камені верхнього рівня повинні були клином входити в заглиблення нижніх (так звана циклопічна кладка).

В середині XVIIст. власниками Чурилівців стають Коссаковські. Це відбулось через шлюб дочки стольника Миколая Чурила, Софії з Казіміжем Миколаєм Коссаковським (це був другий шлюб Софії), а Чурилівці були в якості посагу, чи дарунку. Правнук Казімежа Коссаковського, Станіслав не мав з дружиною Катажиною дітей, тому всі сваї маєтності заповів саме дружині, причому Курилівці (а на той час вони вже називались так) – з правом “доживоття”.

В кінці XVIII ст. відбувається поділ Речі Посполитої. Частина переходить Російській імперії. Польські власники маєтків постають перед вибором, або присягнути Катерині ІІ, або залишитись без своїх маєтків, з конфіскацією чи примусовим продажем. Катажина Коссаковська люто ненавиділа Російську імперію, тому переїхала до Станіславова. А ось ця ланка в ланцюжку переходу власності для мене до кіця не зрозуміла. За більшістю джерел, маєток таки був конфіскований, але знайшов і іншу версію, яка говорить, що за порадою Потоцьких всі маєтності Коссаковських, що перебували на теренах імперії, Катажина сама записала на нового власника – Станіслава Комара. У любому випадку, чи то через такий щедрий дарунок від Коссаковської, чи через передачу Катериною ІІ (однаково, що та що та – Катерини), Станіслав Дельфін Комар в 1795 році стає власником Курилівців, 140 тисяч моргів землі та 10 тисяч кріпаків. А взагалі Комар був власником 4 містечок та 36 поселень.

Вже Комарі у 1805 році на залишках мурів замку будують класицистичний палац, який зберігся до нашого часу. Сучасники називали його “подільським Лувром”. Звісно, до самого Лувру йому й далеко, але все ж таки в межах Поділля палац є перлиною. Навантажувати спецтермінами та описувати архітектуру не буду, все можете бачити самі на світлинах.

Залишки бастіонного замку збережені і до сьогодні. Найкраще дійшов до наших днів кам’яний ескарп XVI ст. з північної, східної й південної сторін, що включає підземні склепінні каземати. Також з напільної західної сторони можна побачити фундаменти і руїни колишніх замкових мурів.
На даний час у Муровано курилівецькому палаці розміщується школа-інтернат санаторного типу для дітей із серцево-судинними захворюваннями.

# data[].attributes.headline
Скеля Каспича_Старе місто_Вінниця. Турлюк Олександр 6-В

# data[].attributes.subject
Скеля Каспича_Старе місто_Вінниця. Турлюк Олександр 6-В

# data[].attributes.body
Мій гурток з ТК "Меркурій" у якому я вже 3 роки, це не лише хоббі, а й прекрасно проведений час з друзями на природі. Тут ми вчимось навичкам туризму і скелелазіння та пізнаємо краєвиди нашої місцевості.
Про Сабарівські скелі чули, напевно, усі вінничани, та і гості міста легко можуть дістатись до них улітку на катері. А от скелі Каспича куди менш відомі. Вони теж знаходяться на березі Південного Бугу, але з річки їх не видно.
Зайти до скелі можна лише з Старого міста.
Місце отримало ім’я в пам’ять про вінницького скелелаза Вадима Каспича, який активно розвивав цей вид спорту у Вінниці. Його не стало у 2008 році.
Наше літо з тур-клубом неможливе без практики в природніх умовах.
Тут влітку завжди людно гуртківцями різних клубів.

# data[].attributes.body
Природа Вінниччини

# data[].attributes.headline
чудове поєднання кол

# data[].attributes.body
чудове поєднання кольорів вінницького поля
Кравчук Аміна 6-А

# data[].attributes.headline
природа вінницької о

# data[].attributes.body
природа вінницької області весною
Кравчук Аміна 6-А

# data[].attributes.attachment_caption
Сіваченко Віталій 6-В

# data[].attributes.headline
Гайдамацький яр

# data[].attributes.subject
Гайдамацький яр

# data[].attributes.body
Неподалік села Гамулівка Чернівецького району знаходиться геологічна та історична державна пам’ятка – Гайдамацький яр.

Захоплюють стрімкі та пологі піскові скелі, порослі грабовим лісом. Річка прорізала долину в товщах вапняків, сланців, пісковиків різних епох на глибину до 120 метрів і тепер протікає по гранітах і гранодіоритах Українського кристалічного щита. Це своєрідний геологічний розріз південної частини Вінницької області. На заліснених крутосхилах поширені численні денудаційні форми рельєфу у вигляді пісковикових останців — скелі «Гриб», «Баран», «Висяча», «Гайдамацька» (з печерою) та інші скелі.  Є тут чимало великих і малих печер, у яких ховалися гайдамаки, у 1768 році під час Коліївщини. У лиху годину він врятував життя не одному гайдамакові. Задовго до страти тут неодноразово бував сам Іван Гонта. Старожили покажуть вам на лівому березі річки Бушанки висячу скелю у вигляді печери. Вона зветься Гонтів камінь. Туристи матимуть задоволення не тільки від казкового куточка природи, від зустрічі з нашими предками - гайдамаками, що боролись за волю і щастя свого народу, але й від причастя холодною джерельною водою, що знаходиться на самому верху лівого берега, цього каньйону, поблизу скелі Висяча. Це джерело зветься Гайдамацька криничка. Ще в 1975 році Рада Міністрів України визнала Гайдамацький яр пам’яткою природи республіканського значення.

# data[].attributes.headline
природи вінницької області  восени

# data[].attributes.subject
природи вінницької області  восени

# data[].attributes.body
Кравчук Аміна 6-А

# data[].attributes.headline
природа вінницької о

# data[].attributes.body
природа вінницької області восени
Кравчук Аміна 6-А

# data[].attributes.headline
Мельник Владислав 6-В

# data[].attributes.subject
Мельник Владислав 6-В

# data[].attributes.body
Буша "Гайдамацький Яр"

# data[].attributes.headline
чудовий захід сонця<

# data[].attributes.body
чудовий захід сонця
Кравчук Аміна 6-А

# data[].attributes.headline
природа вінницької області

# data[].attributes.subject
природа вінницької області

# data[].attributes.body
Кравчук Аміна 6-А клас

# data[].attributes.attachment_caption
Кулешова Поліна 6-В

# data[].attributes.headline
Мальовничий Сабарів

# data[].attributes.subject
Мальовничий Сабарів

# data[].attributes.body
Місцевість навколо Сабарова відома своїми мальовничими краєвидами. Це одне з найкращих місць для відпочинку: вздовж берегу Південного Бугу, лісом, біля скель, плавання на катері. Можна піднятися сходами на одну зі скель і помилуватися панорамою міста та річки.

# data[].attributes.headline
Ткач Аня 6-В 

# data[].attributes.subject
Ткач Аня 6-В 

# data[].attributes.body
Підсніжник - ніжність і краса нашого лісу

# data[].attributes.attachment_caption
Наконечна Поліна 6-В

# data[].attributes.headline
Черепашинецький кар'єр

# data[].attributes.subject
Черепашинецький кар'єр

# data[].attributes.body
За історичними даними глибина кар'єру сягає 100 метрів. Видимість в товщі води коливається від 2 до 5 метрів.

# data[].attributes.headline
Ткач Аліна 6-В клас

# data[].attributes.subject
Ткач Аліна 6-В клас

# data[].attributes.body
Прекрасний ліс наприкінці літа. На наших штучно створених озерах завжди багато рибалок. Усі намагаються витягнути найбільшу рибину. Тут є окунь, щука, лящ, плітка та багато інших прісноводних риб. Я із сім‘єю любимо проводити наші вихідні тут. Колись я навіть спіймала тут рака!

# data[].attributes.headline
Яциник Максим 6-В

# data[].attributes.subject
Яциник Максим 6-В

# data[].attributes.body
Ліс — це диво, ліс — це казка.
То ж ходімо в ліс, будь ласка.
В лісі є кущі і квіти,
В нім сплели дерева віти.
Трави, ягоди й грибочки,
В нім чарівні є куточки.
Ліс — це друг всьому живому.
Звір і птах живе у ньому.
Ліс дає всім прохолоду
І прозору робить воду.
Вміє поле захистити,
Щоб воно могло родити.
Він повітря очищає,
Ароматом напуває.
Щедро вміє роздавати
Все, що є, бо він багатий.

# data[].attributes.headline
Ткач Аліна 6-В клас

# data[].attributes.subject
Ткач Аліна 6-В клас

# data[].attributes.body
Перестріч гайовий можна зустріти у нашому лісі. Ця красива рослина має лікувальні властивості та використовується у народній медицині. Прекрасна квітка у народі називається дуже цікаво: брат-і-сестра, дідики-й-бабки, день-і-ніч. А чи помічали Ви колись таку красу у нашому лісі?

# data[].attributes.attachment_caption
Пудрик Максим 6-В

# data[].attributes.headline
Пагорби Подільської височини

# data[].attributes.subject
Пагорби Подільської височини

# data[].attributes.body
Недалеко від робочого містечка Погребище Друге знаходиться найвища точка Подільської височини – 324 метра над рівнем моря. Розташувалась ця місцина за селом Очеретня Погребищенського району.

# data[].attributes.headline
Тушевського Юрі

# data[].attributes.body
Тушевського Юрія 6-В "Краса Центрального парку імені. Леонтовича"

# data[].attributes.headline
Тушевського Юрія 6-в  Вінницька набережна прекрасна

# data[].attributes.subject
Тушевського Юрія 6-в  Вінницька набережна прекрасна

# data[].attributes.attachment_caption
Яциник Максим 6-В

# data[].attributes.headline
Вінницькі Мальдіви

# data[].attributes.subject
Вінницькі Мальдіви

# data[].attributes.body
Село Черепашинці лежить у 45 км від Вінниці. Раніше в кар’єрі, розташованому посеред лісу, добували каолін, граніт. У середині 90-х років кар’єр закрили, і вода, що його заповнила, створила мальовниче озеро.

Локація закохує в себе з першого погляду: у сонячні дні вода набуває дивного небесно-блакитного відтінку, а в похмурі — темно-смарагдового.

# data[].attributes.headline
Тушевського Юрія 6-в "Моя чарівна Вінниччина"

# data[].attributes.subject
Тушевського Юрія 6-в "Моя чарівна Вінниччина"

# data[].attributes.body
Улюблене місце відпочинку нашої родини Сабарів

# data[].attributes.headline
Краса Вінниччина

# data[].attributes.subject
Краса Вінниччина

# data[].attributes.headline
Кравчук Аміна 6-А

# data[].attributes.body
Кравчук Аміна 6-А
природа Вінницької області Навесні

# data[].attributes.headline
Остров Кемпа

# data[].attributes.body
Остров Кемпа

# data[].attributes.headline
Південний Буг 

# data[].attributes.subject
Південний Буг 

# data[].attributes.body
Дубовий Ігор 5-Г

# data[].attributes.headline
Дуленко Олександра 6-А

# data[].attributes.subject
Дуленко Олександра 6-А

# data[].attributes.headline
Річка Південний Буг 

# data[].attributes.subject
Річка Південний Буг 

# data[].attributes.body
Дубовий Ігор 5-Г

# data[].attributes.headline
Булишин Гліб 5-Г

# data[].attributes.body
Булишин Гліб 5-Г
Бучми ліс. Весна

# data[].attributes.headline
Булишин Гліб 5-Г

# data[].attributes.body
Булишин Гліб 5-Г
Бучми ліс. Зима

# data[].attributes.headline
Канакіна Софія 5-Г

# data[].attributes.subject
Канакіна Софія 5-Г

# data[].attributes.body
Наша Вінниця прекрасна...

# data[].attributes.attachment_caption
 Ткач Антон 6-А

# data[].attributes.attachment_caption
Ткач Антон 6-А

# data[].attributes.body
Ткач Антон

# data[].attributes.headline
"Буває часом сліпну від краси..."

# data[].attributes.subject
"Буває часом сліпну від краси..."

# data[].attributes.body
Ткач Антон 6-А

# data[].attributes.attachment_caption
Поліщук Валерія 6А

# data[].attributes.headline
Онищук Тетяна 5-Г клас

# data[].attributes.subject
Онищук Тетяна 5-Г клас

# data[].attributes.headline
Венславовський Сергій 6-А

# data[].attributes.subject
Венславовський Сергій 6-А

# data[].attributes.body
центральний парк в Вінниці

# data[].attributes.headline
Моісеєнко Даниї

# data[].attributes.body
Моісеєнко Даниїл 6А

# data[].attributes.headline
Хохлюк Анастасія 5-В

# data[].attributes.subject
Хохлюк Анастасія 5-В

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження (1)

# data[].attributes.headline
Яценко Софія

# data[].attributes.body
Яценко Софія

# data[].attributes.headline
Парцванії Макара 6-б

# data[].attributes.body
Парцванії Макара 6-б

# data[].attributes.headline
БУРЛАК МАРІЯ 5-В.       Глухівський блакитноводий кар’єр з білим піском знаходиться у Вінницькій обл. Козятинського р-ну, село Глухівці

# data[].attributes.subject
БУРЛАК МАРІЯ 5-В.       Глухівський блакитноводий кар’єр з білим піском знаходиться у Вінницькій обл. Козятинського р-ну, село Глухівці

# data[].attributes.body
У Вінницькій області є чимало унікальних місць, які варто побачити та побувати особисто!  Ось одне  з таких це Глухівський блакитноводий кар’єр з білим піском.
Селище Глухівці розташоване за 70 км від Вінниці та 12 кілометрів від Козятина.  Увагу привертає справжнє природне диво — велика кількість білого каменю-пісковику та білої глини високої якості, які знаходяться в самому селищі, а також на його південних та північно-західних околицях.
Хтось називає цю місцевість «українським Памуккале», за аналогією з неймовірними травертиновими терасами в Туреччині, хтось — природним дивом. За 200 метрів до в’їзду в село, з лівої сторони дороги, простягається кар’єр, внизу якого знаходиться чарівне озеро небесно-блакитного кольору, оточене білим пісковиком.
Цей кар'єр найбільший у Європі кар'єр білої глини - каоліну!

# data[].attributes.headline
ВЛАДИСЛАВ ШАМХАЛОВ 5-В. Село Буша та Гайдамацький ЯрДе: Вінницька обл, Ямпільський р-н, село Буша

# data[].attributes.subject
ВЛАДИСЛАВ ШАМХАЛОВ 5-В. Село Буша та Гайдамацький ЯрДе: Вінницька обл, Ямпільський р-н, село Буша

# data[].attributes.body
Мало хто знає, що на Вінниччині, у долині злиття трьох річок процвітає чудове та енергетично сильне село Буша. Воно вабить не лише чаклунів, а й звичайних українців. Побувавши там хоча б раз, неможливо не захотіти туди повернутись. Село Буша розташоване на березі річки Бушанки за 20 кілометрів від Ямполя, на кордоні з Молдовою. Усього три години від Вінниці автомобілем або автобусом. Тому дістатися до населеного пункту зовсім неважко, а отримані тут емоції залишаться з вами на все життя.
При в’їзді до селаварто звернути увагу на Дівоче джерело на річці Мурафі. Тут варто зупинитися, перепочити, змити «пил доріг» – щоб Буша вас «впустила». Зверніть увагу на кам´яне зображення оленів із розлогими рогами – цей символ має сакральне значення для Буші! У 2005 році археологи знайшли в центрі Буші залишки трипільского житла, численні уламки кераміки, знаряддя праці. Над розкопом було збудовано споруду, яка повторює трипільський стиль архітектури.

Відомою Буша є саме завдяки своєму історико-культурному заповіднику з однойменною назвою. Там ви зможете знайти гіда, який лише за 60 гривень проведе вам екскурсію й розповість захопливу історію цього села.
У ХVІ ст. у с. Буша стояв замок з шістьома вежами, кожна з яких мала власний пороховий льох. Підземні ходи об’єднували башти між собою. А от сьогодні від замку залишилась лише вежа на два яруси і підвал. На території заповідника розташований унікальний музей, в якому зберігаються речі побуту від людей, яких ми звикли називати трипільцями. На залишки посуду, іграшок і навіть предметів господарчого характеру, яким сотні років, можна подивитись зблизька. У селі також можна побувати на унікальному козацькому кладовищі. Там збереглись могили козаків, які були поховані у XVII-XVIII століттях. Серед місцевих його так і називають — «Козаче».
Крім того, на території села знаходиться також парк скульптур, який поповнюється щороку новими витворами з каменю.

# data[].attributes.attachment_caption
Навітанюк Кароліна 6-В

# data[].attributes.headline
За 79 років на Вінниччині створено більше 176 тисяч гектарів лісів.

# data[].attributes.subject
За 79 років на Вінниччині створено більше 176 тисяч гектарів лісів.

# data[].attributes.body
70% лісів Вінниччини – рукотворні діброви. В умовах глобального потепління, масового всихання лісів вінницькі лісівники успішно створюють та формують лісонасадження за участю більш посухостійких деревних порід.

Загальна площа лісів області-366,4 тис. га , з них 218,8 тис. га – ліси Вінницького ОУЛМГ. Найбільший відсоток лісових угідь із 11 держлісгоспів має ДП «Могилів-Подільський лісгосп» (14,4 %), а найменший – ДП «Дашівське ДЛМГ» (2,7 %). Найвищий відсоток лісистості серед адміністративних районів має Чечельницький (24,4%), а найменший – Козятинський район (4%), що пов’язано з традиційним аграрним призначенням земель.

Начальник Вінницького ОУЛМГ Анатолій Бондар  зауважує, що  підвищення лісистості Вінниччини - одне із пріоритетних завдань роботи підвідомчої  структури.

«У 1991 році лісистість Вінницької області складала близько 11%. Нині на Вінниччині заліснено 13,8 % від загальної території, а має бути 15 % (мінімально оптимальна наукова норма), а то й 20 %. Для досягнення оптимального рівня в області потрібно створити щонайменше 30 тисяч гектарів, – зазначає Анатолій Бондар. – І держпідприємства лісового господарства Вінниччини мають усі ресурси для якнайшвидшого і якісного заліснення Вінниччини до оптимального рівня: це достатня кількість садивного матеріалу, що вирощується у власних теплично-парникових господарствах лісгоспів, це досвід професійних лісівників, поєднаний із сучасними науковими підходами, це матеріально-технічна база. Лісівники можуть щорічно створювати нові ліси на площі 2-3 тис. га.»

За підрахунками фахівців, з 1944 року на Вінниччині створено  176 тис. га лісів. За роки Незалежності ця цифра сягає 12 тис. га.

Вінниччина – традиційно аграрний регіон, тому природним є фактор лісодефіцитності (11 місце серед областей в Україні за площею лісового фонду). На одного жителя області припадає 0,21 га лісу (в середньому по Україні цей показник становить 0,16 га, хоча у деяких країнах Європи - значно вищий).

Щороку лісгоспи Вінниччини висаджують більше 6 млн. майбутніх дерев на площі більше 1000 га. Навесні 2019 року проведено відтворення лісів на площі 1076 га. Якщо порахувати кількість нових дерев у розрахунку на населення Вінниччини (1,6 млн. осіб станом на 2018 рік), то це в  середньому 4 саджанця на 1 людину.

Головною породою при створені лісових культур залишається ,традиційний для подільських дібров, дуб звичайний . Цього року його висадили на площі 872 га, що становить майже 87 % від загальної кількості. Висаджують в області  також горіх чорний, сосну звичайну, дуб червоний, модрину європейську та  дугласію.

Долучаються до благородної справи і жителі області. Так, у  рамках проведення Всеукраїнської акції "Майбутнє лісу – в твоїх руках" протягом березня та квітня у посадці молодого лісу беруть участь усі бажаючі. Цього року у спільних заходах зі створення лісів взяли участь більше 5000 представників влади, громадських організацій, журналістів, членів учнівських лісництв, студентів. Всього посаджено 156 га лісів, проведено 200 лісівничо-просвітницьких заходів.