# data[].attributes.body
Kommentera materialet nedan, gärna en gång i början av perioden och en gång i slutet av perioden, skriv datum på dina kommentarer!

# data[].attributes.attachment_link.title
Official Planetary Health Check 2025 with Johan Rockström

# data[].attributes.body
Vi fick som uppgift att jobba med fisk tarmar. Det var fisktarmar som frysits tidigare under året. Vi klippte bort alla onödiga delar runt om tarmarna för att bara ha tarmarna oxh inga andra onödiga bitar med. Sedan satt vi dem i provrör och satt två olika vätskor i dem. Vi satt NaOH och SDS i de alla tre rören. I det ena röret var tarmen väldigt stor så vi var tvungna att sätta dubbel sats av båda vätskorna. Vi satt 10 SDS och 20 NaOH. I de två andra rören satt vi bara 5 SDS och 10 NaOH.

# data[].attributes.attachment_link.title
Intensivt skogsbruk kan ligga bakom översvämningskaoset – ”skandal som pågår” - DN.se copy

# data[].attributes.body
Planetära gränser handlar om de gränser som naturen kan tåla innan den påverkas allvarligt av mänsklig aktivitet. Exempel är klimatförändringar, skogsskövling, förlust av biologisk mångfald och överanvändning av vatten. Om vi överskrider dessa gränser riskerar vi extremväder, jordskred, förlorade ekosystem och hot mot människors liv och samhällen. Genom att ta hänsyn till planetära gränser i samhällsplanering, skogsbruk, industri och vardagliga beslut kan vi skydda miljön och säkra en hållbar framtid för kommande generationer.

# data[].attributes.body
Efter 9 dagar att provrören varit i varm skåpet var det dags för oss att få resultat på vår fisk laboration. Vi började med att ta ut provrören med fiskarna och hälla dem igenom en filtreringsapparat så att vätskan och själva innehållet ur fisken skulle separeras. På så sätt fastnade sakerna som kom ur fisken i nätet. Det som fastnade på nätet tog vi och satt på en petriskål som sedan for i värmeugnen för att torkas. Efter att de hade torka ordentligt tog vi dem ut från skåpet och la dem under ett mikroskåp för att sedan se resultat. Våra nät var ganska så rena så man så inte direkt tydligt vad som fanns på nätet, men ändå hittade vi något som hade fastnat på nätet.

# data[].attributes.body
Först började vi med att ta en plastflaska och lägg vinäger i den (ca 2 cm). Sedan la vi matsoda/bikarbonat i en ballong. Vi satt ballongen över öppningen på flaskan. Efter det hällde vi över matsodan från ballongen i flaskan. Då matsoda och vinäger reagerade bildades en gas. Ballongen blåste upp sig med hjälp av gasen . Sedan tog vi försiktigt bort ballongen och höll kvar gasen i den. Sedan sku vi lägga ett sugrör i vårt glas med pH indikator (rödkålsvatten, detta representerar hav). Vi la ballongens öppning i andra änden av sugröret så att gasen i ballongen blåser direkt ner i rödkålsvätskan. De gjorde så att färgen böt till en mera rosa färg.

Till näst skulle vi ta en snäcka och lägga snäckan i ett glas med vinegär. Vinägern gjorde så att snäckan fick en frätande effekt och började gå sönder i många delar.

Till sist gjorde vi en blandning med kranvatten och en livsmedelsfärg. En annan blandning var kranvatten, salt och en annan livsmedelsfärg. Efter att vi gjort de två olika blandningarna skulle vi pipettera de två olika varianter av vatten ovanpå varandra i ett glas. Det var viktigt att pipettera längs med vägen och långsamt så att vi fick ett tydligt resultat. Resultatet var att det blev två olika färger på varandra utan att det blandades.

Vår första laboration vad kopplad till texten eftersom i texten står det att ”Överskottet av CO₂ förändrar den kemiska jämvikten i havsvattnet, vilket leder till ökad surhet (pH-sänkning)”.
Det är exakt det vi visade i miniatyr: när koldioxid blandas med vatten bildas kolsyra (H₂CO₃), vilket sänker pH-värdet.

Texten förklarar att surt vatten löser upp kalciumkarbonat, som många marina djur och växter (t.ex. koraller, plankton och snäckor) behöver för att bygga skal och skelett. Experimentet visar alltså vad som händer med dessa djur när haven blir surare deras skal fräts bort och går sönder, precis som snäckan i vinägern.

Texten berättar att havsförsurning inte bara är ett lokalt problem, utan att effekterna sprids med havscirkulationen och vattnets rörelser runt planeten.
Vårt försök visar att olika typer av vatten (sötvatten, saltvatten, olika temperaturer) inte blandas omedelbart.

# data[].attributes.body
Allt ser bra ut! Jag kommer inte åt att se isbjörnen men det kan du säkert fixa i inställningarna. Du ligger nu på vitsordet 9

# data[].attributes.headline
Nya metoder kan bromsa kväveutsläpp i Skärgårdshavet – men tiden är knapp för att nå regeringens mål

# data[].attributes.subject
Nya metoder kan bromsa kväveutsläpp i Skärgårdshavet – men tiden är knapp för att nå regeringens mål

# data[].attributes.body
Dokumentären Breaking Boundaries: The Science of Our Planet, regisserad av Jon Clay och berättad av David Attenborough, handlar om hur mänskligheten påverkar jordens naturliga system. Forskaren Johan Rockström förklarar att vår planet har flera så kallade planetära gränser, områden som reglerar klimatet, haven och den biologiska mångfalden. När vi överskrider dessa gränser riskerar jorden att bli instabil och farlig för livet.

Filmen visar att vi redan har passerat flera av dessa gränser, bland annat vad gäller klimatförändringar och förlust av arter. Jag tycker det är sjukt att vi redan har passerat flera gränser som håller jorden i balans. Samtidigt ger filmen också hopp att det finns fortfarande tid att rädda planeten om vi börjar agera nu. Dokumentären lär oss att förstå hur allt på jorden hänger ihop och att framtiden beror på våra beslut nu.