# data[].attributes.headline
Yle eli Yleisradio Oy: n on suurimmaksi osaksi Suomen valtion omistama mediayhtiö. Lisäksi 60 erilaista yritystä omistaa Ylen osakkeita. 

# data[].attributes.subject
Yle eli Yleisradio Oy: n on suurimmaksi osaksi Suomen valtion omistama mediayhtiö. Lisäksi 60 erilaista yritystä omistaa Ylen osakkeita. 

# data[].attributes.headline
Yle koostuu 10:sta erilaisesta yksiköstä (esim. Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Luovat sisällöt ja media).

# data[].attributes.subject
Yle koostuu 10:sta erilaisesta yksiköstä (esim. Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Luovat sisällöt ja media).

# data[].attributes.headline
Ylen päätäntä elin on 21 henkilöstä koostuva hallintoneuvosto. Heidän tehtäviin kuuluu mm. päätöksen teko yhtiössä sekä valvonta, jotta Ylen julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi.

# data[].attributes.subject
Ylen päätäntä elin on 21 henkilöstä koostuva hallintoneuvosto. Heidän tehtäviin kuuluu mm. päätöksen teko yhtiössä sekä valvonta, jotta Ylen julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi.

# data[].attributes.headline
Ylen toimintaperiaatteita ohjaa lakiin säädetyt lait, jota valvoo Liikenne- ja viestintävirasto

# data[].attributes.subject
Ylen toimintaperiaatteita ohjaa lakiin säädetyt lait, jota valvoo Liikenne- ja viestintävirasto

# data[].attributes.headline
Ylen toimintaa ohjaa eri ohjeistukset, toimintaperiaatteet sekä säädökset. 

# data[].attributes.subject
Ylen toimintaa ohjaa eri ohjeistukset, toimintaperiaatteet sekä säädökset. 

# data[].attributes.headline
Ylellä työskentelee vakituisesti reilu 2 900 henkilöä. Tämän lisäksi Yle työllistä freelancereita sekä erinäisillä sopimuspohjalla olevia henkilöitä. 

# data[].attributes.subject
Ylellä työskentelee vakituisesti reilu 2 900 henkilöä. Tämän lisäksi Yle työllistä freelancereita sekä erinäisillä sopimuspohjalla olevia henkilöitä. 

# data[].attributes.headline
Ylen toiminta rahoitetaan verotuloilla täysi-ikäisiltä kansalaisilta. Veron suuruus on yhdeltä henkilöltä maximissaan 163 € vuodessa.

# data[].attributes.subject
Ylen toiminta rahoitetaan verotuloilla täysi-ikäisiltä kansalaisilta. Veron suuruus on yhdeltä henkilöltä maximissaan 163 € vuodessa.

# data[].attributes.headline
Ylen rahoitus perustuu Yle-lakiin. Rahamäärä  tarkastetaan ja vahvistetaan eduskunnan toimesta vuosittain.

# data[].attributes.subject
Ylen rahoitus perustuu Yle-lakiin. Rahamäärä  tarkastetaan ja vahvistetaan eduskunnan toimesta vuosittain.

# data[].attributes.headline
Ylen liikevaihto oli vuonna 2022 511,8 miljoonaa euroa.

# data[].attributes.subject
Ylen liikevaihto oli vuonna 2022 511,8 miljoonaa euroa.

# data[].attributes.headline
Ylen vuoden 2022 419,3 miljoonan resursseista kohdistettiin lasten ja nuorten palveluihin sekä siältöihin 31,5 miljoonaa euroa. 

# data[].attributes.subject
Ylen vuoden 2022 419,3 miljoonan resursseista kohdistettiin lasten ja nuorten palveluihin sekä siältöihin 31,5 miljoonaa euroa. 

# data[].attributes.headline
Yle tuottaa yhteiskunnallista tärkeää sisältöä lapsille mm. Kielikoulun sekä Yle Lapset. 

# data[].attributes.subject
Yle tuottaa yhteiskunnallista tärkeää sisältöä lapsille mm. Kielikoulun sekä Yle Lapset. 

# data[].attributes.headline
Ylen suoratoistopalvelu "Lasten Areenasta" löytyy sisältöä lapsille. Kuten Ylen tunnetuin lasten ohjelma Pikku Kakkonen.

# data[].attributes.subject
Ylen suoratoistopalvelu "Lasten Areenasta" löytyy sisältöä lapsille. Kuten Ylen tunnetuin lasten ohjelma Pikku Kakkonen.

# data[].attributes.headline
Ylellä on kahdeksan kohtaa, joita se huomioi lasten ja nuorten sisällöissä. Esimeksi Yle tunnistaa kuinka "lapsilla ja nuorilla on oikeus tulla kuulluiksi ja nähdyiksi sellaisina kuin he ovat."

# data[].attributes.subject
Ylellä on kahdeksan kohtaa, joita se huomioi lasten ja nuorten sisällöissä. Esimeksi Yle tunnistaa kuinka "lapsilla ja nuorilla on oikeus tulla kuulluiksi ja nähdyiksi sellaisina kuin he ovat."

# data[].attributes.headline
Yle huomioi sisällössään monenlaiset median käyttäjät. Esimerkiksi Frans ja eläinlapset on kokonaan viittomankielinen ohjelma. Lisäksi monet ohjelmat on viitottu suomenkieliselle viittomakielelle. 

# data[].attributes.subject
Yle huomioi sisällössään monenlaiset median käyttäjät. Esimerkiksi Frans ja eläinlapset on kokonaan viittomankielinen ohjelma. Lisäksi monet ohjelmat on viitottu suomenkieliselle viittomakielelle. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys.

Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen yksiköt ovat Strategia ja asiakkuus, Uutis- ja ajankohtaistoiminta, Urheilu ja tapahtumat, Luovat sisällöt ja media,ruotsinkielinen yksikkö Svenska Yle sekä teknologiayksikkö Teknologia ja kehitys. Tukipalveluista vastaavat osastot Henkilöstö ja turvallisuus, Viestintä ja brändi, Talous sekä Laki.

# data[].attributes.body
Sarjassa seuraataan elämää maatilalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitä lampaat syövät? Miksi lampaalla on korvassa merkki? Tutustu lampaisiin yhdessä Fransin kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Linjaukset lasten ja nuorten huomioimisesta Ylen sisällöissä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lapsen oikeuksien sopimus on maailman laajimmin ratifioitu YK:n ihmisoikeussopimus: jopa 196 maata on sitoutunut noudattamaan sitä.

1. Jokainen alle 18-vuotias on lapsi.

2. Lapsen oikeudet kuuluvat jokaiselle lapselle. Lasta ei saa syrjiä hänen tai hänen vanhempiensa ulkonäön, alkuperän, mielipiteiden tai muiden ominaisuuksien vuoksi.

3. Lasta koskevissa päätöksissä on aina ensisijaisesti harkittava lapsen etu.

4. Valtion on toteutettava Lapsen oikeuksien sopimuksen määräämät oikeudet.

5. Valtion on kunnioitettava vanhempien tai muiden lapsen huoltajien vastuuta, oikeuksia ja velvollisuuksia lapsen kasvatuksessa.

6. Jokaisella lapsella on oikeus elämään. Valtion on taattava mahdollisimman hyvät edellytykset lapsen henkiinjäämiselle ja kehitykselle.

7. Jokainen lapsi on rekisteröitävä heti syntymän jälkeen. Syntyneellä lapsella on oikeus nimeen ja kansalaisuuteen sekä, mikäli mahdollista, oikeus tuntea vanhempansa ja olla heidän hoidettavanaan.

8. Lapsella on oikeus säilyttää henkilöllisyytensä, kansalaisuutensa, nimensä ja sukulaissuhteensa.

9. Lapsella on lähtökohtaisesti oikeus elää vanhempiensa kanssa, jos hänellä on hyvä ja turvallista olla heidän kanssaan. Vanhemmistaan erossa asuvalla lapsella on oikeus tavata ja pitää säännöllisesti yhteyttä kumpaankin vanhempaansa. Tapaaminen voidaan estää, jos se on lapsen edun vastaista.

10. Jos lapsi ja hänen vanhempansa joutuvat eri valtioihin, on valtion velvollisuus käsitellä hakemus perheen jälleenyhdistämiseksi myönteisesti ja viivyttelemättä.

11. Valtioiden on estettävä lasten laittomat kuljetukset maasta.

12. Lapsella on oikeus ilmaista omat mielipiteensä kaikissa itseään koskevissa asioissa ja ne on otettava huomioon lapsen iän ja kehitystason mukaisesti.

13. Lapsella on oikeus ilmaista mielipiteensä, kunhan ne eivät loukkaa muiden oikeuksia. Lapsella on oikeus saada tietoa.

14. Lapsella on oikeus ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauteen. Valtion tulee kunnioittaa vanhempien lapselle antamaa ohjausta tämän oikeuden käyttämisessä.

15. Lapsilla on oikeus järjestäytyä ja toimia yhdistyksissä.

16. Lapsella on oikeus yksityisyyteen, kotirauhaan ja kirjesalaisuuteen. Hänen kunniaansa tai mainettaan ei saa halventaa.

17. Lapsella on oikeus saada tietoa esim. television, radion ja lehtien välityksellä. Valtiolla on velvollisuus rohkaista tiedotusvälineitä tuottamaan lapsen hyvinvointia ja kehitystä tukevaa aineistoa. Lasta tulee suojella hänen hyvinvointinsa kannalta vahingolliselta aineistolta.

18. Vanhemmilla on ensisijainen ja yhteinen vastuu lapsen kasvatuksesta ja kehityksestä lapsen edun mukaisesti. Valtion on tuettava vanhempia lasten kasvatuksessa.

19. Lasta on suojeltava kaikelta väkivallalta, välinpitämättömältä kohtelulta ja hyväksikäytöltä.

20. Lapsella, joka ei voi elää perheensä kanssa, on oikeus saada valtiolta erityistä suojelua ja tukea. Tällöin on kiinnitettävä huomiota lapsen kasvatuksen jatkuvuuteen sekä lapsen etniseen, uskonnolliseen ja kielelliseen taustaan.

21. Lapsi voidaan adoptoida, jos se on lapsen kannalta paras vaihtoehto.

22. Valtion tulee suojella pakolaislapsia ja huolehtia heidän tässä sopimuksessakin lueteltujen oikeuksiensa toteutumisesta.

23. Vammaisen lapsen erityistarpeet tulee huomioida ja hänen tulee saada nauttia täysipainoisesta ja hyvästä elämästä.

24. Lapsella on oikeus elää mahdollisimman terveenä ja saada tarvittaessa hoitoa.

25. Kodin ulkopuolelle sijoitetun lapsen hoito ja sijoituksen perusteet tulee tarkistaa ajoittain.

26. Lapsella on oikeus sosiaaliturvaan.

27. Lapsella on oikeus hänen ruumiillisen, henkisen, hengellisen, moraalisen ja sosiaalisen kehityksensä kannalta riittävään elintasoon.

28. Lapsella on oikeus käydä ilmaiseksi peruskoulua. Valtion on edistettävä toisen asteen koulutusta ja opinto-ohjausta sekä ehkäistävä koulunkäynnin keskeyttämistä.

29. Koulutuksen tulee pyrkiä kehittämään lapsen kasvua täyteen mittaansa. Koulutuksen tulee edistääihmisoikeuksien, lapsen vanhempien sekä oman ja muiden kulttuurien kunnioittamista.

30. Vähemmistöryhmään tai alkuperäiskansaan kuuluvalla lapsella on oikeus omaan kulttuuriin, uskontoon ja kieleen.

31. Lapsella on oikeus lepoon, leikkiin ja vapaa-aikaan sekä taide- ja kulttuurielämään.

32. Lapsella ei saa teettää työtä, joka haittaa hänen opintojaan tai vahingoittaa hänen terveyttään tai kehitystään.

33. Lasta on suojeltava huumeidenkäytöltä.

34. Lasta on suojeltava kaikenlaiselta seksuaaliselta hyväksikäytöltä.

35. Valtioiden on estettävä lapsikauppa. Artiklat 34. ja 35.: lue lisäpöytäkirja koskien lapsikauppaa ja lasten hyväksikäyttöä prostituutiossa ja pornografiassa

36. Lasta on suojeltava kaikelta hyväksikäytöltä.

37. Lasta ei saa kiduttaa. Lasta ei saa rankaista julmalla tai halventavalla tavalla. Lapsen vapauden riistoa saa käyttäävasta viimeisenä keinona ja tällöin lasta on kohdeltava inhimillisesti ja hänen ikänsä huomioiden.

38. Alle 18-vuotiasta ei saa värvätä armeijaan eikä hän saa osallistua sodankäyntiin. Aseellisissa selkkauksissa on suojeltava lapsia. Ikäraja nostettu lisäpöytäkirjassa viidestätoista kahdeksaantoista vuoteen. Lue lisäpöytäkirja lasten osallistumisesta aseellisiin konflikteihin

39. Väärinkäytösten uhriksi joutunutta lasta on autettava toipumaan ja hänen sopeutumistaan yhteiskuntaan on edistettävä.

40. Lakia rikkonutta tai siitä epäiltyä lasta on kohdeltava hänen ihmisarvoaan kunnioittaen ja hänen ikänsä huomioon ottaen.

41. Jos valtion kansallinen lainsäädäntö turvaa lapselle paremmat oikeudet kuin tämä sopimus, sitä on noudatettava.

42. Valtion tulee huolehtia, että kaikki kansalaiset tuntevat lapsen oikeudet.

43. Tämän sopimuksen noudattamista valvoo YK:n lapsen oikeuksien komitea.

44. Valtioilla on velvollisuus raportoida säännöllisesti lapsen oikeuksien toteutumisesta.

45. Erityisjärjestöillä, UNICEF:illa ja muilla YK:n elimillä on oikeus ja velvollisuus arvioida ja edistää sopimuksen täytäntöönpanoa.

Artiklat 46. - 54. koskevat sopimukseen liittymistä, sen voimaantuloa ja muutoksia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsen oikeuksien sopimus tiivistettynä | UNICEF

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapsen oikeuksien sopimus on maailman laajimmin ratifioitu YK:n ihmisoikeussopimus: jopa 196 maata on sitoutunut noudattamaan sitä. Jokainen alle 18-vuotias on lapsi. Lapsen oikeudet kuuluvat jokaiselle lapselle. Lasta ei saa syrjiä hänen tai hänen vanhempiensa ulkonäön, alkuperän, mielipiteiden tai muiden ominaisuuksien vuoksi. Lasta koskevissa päätöksissä on aina ensisijaisesti harkittava lapsen etu.