# data[].attributes.body
Početak

Venera iz Willendorfa mala je statua zatvorenog volumena. U prikazu žene vidljiva je hipertrofija pojedinih dijelova tijela. Iz smišlljenog odabira koji će dijelovi tijela biti naglašeni vidimo da je riječ o prikazu žene kao simbola plodnosti.

# data[].attributes.attachment_caption
Krist u slavi (Maiestas Domini) ,12.st. apsida crkve, San Clemente, Tahullu

# data[].attributes.body
primjer 1: Krist u slavi (Maiestas Domini) ,12.st. apsida crkve, San Clemente, Tahullu

•karakteristike romaničkog slikarstva ​

​

•Tema djela - prikazana figurativno, a motiv stilizirano  (pojednostavljeno prikazivanje prirodnih oblika prema određenoj apstraktnoj shemi (npr. nabori na odjeći)), proporcije i anatomija  likova su nepravilne a lica bez individualnih crta. ​

•Teme - religijske - "Krist u slavi„ - Krist u slavi u bademastom polju mandorli,

"Nebeski Jeruzalem" prikaz nebeske hijerarhije​

•Od slikarskih tehnika uglavnom koriste fresku, pa su slike vezane za svodove ili zidove crkve.​

•Raspored elemenata na slici zovemo  kompozicija i u romaničkom slikarstvu je to  "zakon kadra" –

granice su slike zadane oblikom prostora na kojem će slika stajati pa slikar mora prilagoditi likove tom prostoru. ​

•Privid prostora prikazuju vertikalnom perspektivom, a odnos među likovima ikonografskom perspektivom ​

•Skromna ljestvica boja

•Prikazani oblici su plošni, omeđeni obrisnom linijom unutar kojih se ispunja bojom.​

# data[].attributes.attachment_caption
Maiestas Domini i Nebeski Jerusalem,  1080., svod crkve Saint-Chef, freska

# data[].attributes.body
primjer 2: Maiestas Domini i Nebeski Jerusalem,  1080., svod crkve Saint-Chef, freska

Na ovoj slici prepoznajem:

•Tema djela - prikazana figurativno, a motiv stilizirano

•Od slikarskih tehnika uglavnom koriste fresku, pa su slike vezane za svodove ili zidove crkve.​

• zakon kadra

•Privid prostora prikazuju vertikalnom perspektivom, a odnos među likovima ikonografskom perspektivom ​

•Skromna ljestvica boja

•Prikazani oblici su plošni, omeđeni obrisnom linijom unutar kojih se ispunja bojom.​

# data[].attributes.attachment_caption
Rajski vrt, 14.st., Rajnski majstor, slika na dasci, tempera

# data[].attributes.body
primjer 1: Rajski vrt, 14.st., Rajnski majstor, slika na dasci, tempera

karakteristike gotičkog slikarstva

Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički ( što se vidi po bogatstvu detalja, naročito biljnog svijeta). Detalji dominiraju nad cjelinom i povećava se broj prikazanih likova .

•Tema djela - uglavnom religijske (Bogorodica i Krist), rjeđe se javljaju prikazi iz svakodnevnog života, najčešće plemićkog.  Ponekad je  Marija prikazana kao plemkinja.​

•Javljaju se prenosive slike, česta tehnika tempera na dasci.

•U gotici imamo veliko bogatstvo boja, često se koristi zlatna kao znak božanstva.​

•Linija opisuje oblike, a privid volumena postignut je svjetlom/sjenom i tonskom modelacijom.   ​

•Prostora se dočarava obrnutom perspektivom. ​

•Vidljiva je  veća individualnost likova.​

•U gotici raste broj osoba na prikazima, a narativnost – pripovjedački način prikazivanja je također karakterističan​

# data[].attributes.attachment_caption
Gentile da Fabriano, Poklonstvo mudraca, 1370./1427.

# data[].attributes.body
primjer 2: Gentile da Fabriano, Poklonstvo mudraca, 1370./1427.

Na ovoj slici prepoznajem:

narativnost – pripovjedački način prikazivanja,

velik broj likova, neki prikazani više puta

Simultana scena – kada se neki likovi prikazuju više puta na istom djelu (npr. koliko puta vidiš

Tri kralja na slici lijevo.)

# data[].attributes.attachment_caption
Leonardo da Vinci, Sv. Ana, Bogorodica i dijete, između 1510./13., ulje na dasci

# data[].attributes.headline
Renesansa ( 15.st .- 1. polovica 16.st.)

# data[].attributes.subject
Renesansa ( 15.st .- 1. polovica 16.st.)

# data[].attributes.body
primjer 1: Leonardo da Vinci, Sv. Ana, Bogorodica i dijete, između 1510./13., ulje na dasci

karakteristike renesansnog slikarsta

•Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan idealizirano - uljepšano,  savršenije nego što jest.

•Teme djela - često religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta), nekad mitološke, česti su plemićki portreti.

• Freska je česta slikarska tehnika.  Javljaju se i prenosive slike, slikane npr.  temperom na dasci.

Krajem 15.st. javljaju se na sjeveru Europe  uljene boje.

•Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. Lica prikazuju suzdržane emocije (eventualno smješak.)

•Kompozicija elemenata na renesansnoj slici je  pregledna, statična  i simetrična. Prikazani likovi svojim tijelima tvore oblik koji može podsjetiti na oblik piramide. Piramidalnom kompozicijom postiže se ravnoteža.

•Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom. Sfumato (prikaz djeluje zamagljeno) – karakteristika je  Da Vincijeva slikarstva, postiže fine prijelaze i izbjegava oštre rubove oblika na djelu.​

•Osvjetljenje je ravnomjerno, iz nepoznatog izvora.​

Privid prostora umjetnici postižu geometrijskom perspektivom, a u dubini slike se često vidi i zračna perspektiva.

# data[].attributes.attachment_caption
Rafael, Zaruke Bogorodice, 1504. ulje na dasci, Pinacoteca di Brera, Milano 

# data[].attributes.headline
Renesansa ( 15.st .- 1. polovica 16.st.) - nastavak

# data[].attributes.subject
Renesansa ( 15.st .- 1. polovica 16.st.) - nastavak

# data[].attributes.body
primjer 2: Rafael, Zaruke Bogorodice, 1504. ulje na dasci, Pinacoteca di Brera, Milano

Na ovoj slici prepoznajem:

•Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan idealizirano - uljepšano

•Teme djela - religijska

•Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. Lica prikazuju suzdržane emocije (eventualno smješak.)

•Kompozicija elemenata na renesansnoj slici je  pregledna, statična  i simetrična. Prikazani likovi svojim tijelima tvore oblik koji može podsjetiti na oblik piramide. Piramidalnom kompozicijom postiže se ravnoteža.

•Osvjetljenje je ravnomjerno, iz nepoznatog izvora.​

Privid prostora umjetnici postižu geometrijskom perspektivom, a u dubini slike se često vidi i zračna perspektiva.

# data[].attributes.attachment_caption
Petar Paul Rubens, Podizanje križa (dio triptiha), 1609., ulje na platnu, Antwerpen

# data[].attributes.body
primjer 1: Petar Paul Rubens, Podizanje križa (dio triptiha), 1609., ulje na platnu, Antwerpen

Karakteristike baroknog  slikarstva

• Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - ​težnja za prikazom najsitnijih detalja,   ponekad  pretjerano  i dovedeno do groteske. Ponekad su prikazani i ružni detalji. Mnogo likova.

•  Teme djela  različite : religijske (iz Biblije ili Novog zavijeta) koje su prikazane kao scena iz svakodnevnog života (jedina oznaka svetosti aureolo), mitološke (prikazi iz raznih mitova), portreti,  a na sjeveru Europe  (Nizozemska, sj. Njemačka). Nove teme postaju: svakodnevne scene, pejzaži, mrtve prirode, životinje, interijeri . ​

•    Najčešće su  prenosive slike, a najčešća slikarska tehnika su uljene boje kojima se slika na platnu ili dasci.

•   Možemo naći i freske kojim se oslikavaju stropovi I svodovi u crkvama i palačama. ​

•    Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. ​Na licima su prikazane snažne emocije.

• Kompozicije elemenata na baroknim slikama su dinamične (likovi izgledaju kao da su u pokretu)  i otvorene(rubovi  slike ponekad presijecaju likove uz rub).  Ljudski likovi i predmeti na prikazu često su prikazani dijagonalno preko slike.

•Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom - kontrastom svjetla i sjene koji prikazuje (jaka plastičnost likova) . U baroku vidimo jaki kontrast svjetla i sjene koji zovemo tenebrozo.

•Osvjetljenje  je usmjereno i izdvaja likove iz okoline i tamne pozadine.

•Privid prostora  kada prikazuju interijer -  geometrijska perspektiva.

•U baroku je popularna zračna perspektiva kod prikaza otvorenog prostora.

# data[].attributes.attachment_caption
Caravaggio, Poziv sv. Mateja, 1596./60.,ulje na platnu, Kapela Contarelli, San Luigi dei Francesi, Rim

# data[].attributes.body
primjer 2: Caravaggio, Poziv sv. Mateja, 1596./60.,ulje na platnu, Kapela Contarelli, San Luigi dei Francesi, Rim

Na ovoj slici prepoznajem:

•  Tema djela - prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - Mnogo likova.

•    Najčeće su  prenosive slike, a najčešća slikarska tehnika su uljene boje kojima se slika na platnu ili dasci.

•    Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. ​Na licima su prikazane snažne emocije.

• Kompozicija elemenata na baroknim slikama su dinamične (likovi izgledaju kao da su u pokretu)  i otvorene (rubovi  slike ponekad presijecaju likove uz rub).  Ljudski likovi i predmeti na prikazu često su prikazani dijagonalno preko slike.

•Osvjetljenje  je usmjereno i izdvaja likove iz okoline i tamne pozadine.

•Privid prostora  kada prikazuju interijer -  geometrijska perspektiva.

•U baroku je popularna zračna perspektiva kod prikaza otvorenog prostora

# data[].attributes.attachment_caption
Claude Monet, 1873. Impresija, izlazak sunca; 1873. , ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz

# data[].attributes.body
primjer 1: Claude Monet, 1873. Impresija, izlazak sunca; 1873. , ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz

Karakteristike impresionističkog  slikarstva:

•Tema djela - prikazana figurativno, motiv je prikazan  bez previše detalja, kao skica ​

•Teme koje djela  uglavnom su:  pejzaži, vedute, svakodnevne scene (genre - žanr), rijetko u zatvorenom prostoru. Osnovna karakteristika impresionističkog slikarstva su prikaz sunčeva svjetla na predmetima zbog toga uglavnom  slikaju na otvorenom (plein - aire -plenerizam)​

•Slikaju se uglavnom prenosive I samostalne slike.  Omiljena slikarska tehnika je ulje na platnu (1864. izumljena uljena boja u tubi)

• Slikaju mrljama, brzim vidljivim potezima. Slikanje mrljama razara čvrste oblike predmeta, nema čvrste konture likova. ​Umjetnicima nije bilo bitno prikazati volumen predmeta.

•Koriste isključivo čiste boje (bez dodavanja bijele i crne, sive), često koriste komplementarne kontraste boja, crnu skoro uopće ne koriste​.

•Obično su to slike  na otvorenom, plenerizam (plain air) ​ zbog svjetla, pa privid unutarnjeg prostora nije bitan

•bilježe trenutne dojmove igre svjetlosti i boje na predmetima ili likovima u prirodi​, naročito na vodi

•kompozicija: neobični kutevi gledanja, otvorena, prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)

# data[].attributes.attachment_caption
Claude Monet, 1873. Impresija, izlazak sunca; 1873. , ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz

# data[].attributes.headline
ZANIMLJIVOST O SLICI - Claude Monet, 1873. Impresija, izlazak sunca; 1873. , ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz

# data[].attributes.subject
ZANIMLJIVOST O SLICI - Claude Monet, 1873. Impresija, izlazak sunca; 1873. , ulje na platnu, Musée Marmottan Monet, Pariz

# data[].attributes.body
"Svitanje" ili "Impresija, izlazak sunca" je jedna od najpoznatijih slika slikara Claudea Moneta. Osim što je jedna od ključnih slika u povijesti umjetnosti, ima i zanimljivu priču iza nje.

Slika je prvotno izložena u Parizu 1874. godine kao dio izložbe nezavisnih umjetnika, koja je poznata i kao Prva izložba impresionista. Naziv "Impresija, izlazak sunca" zapravo dolazi iz kritike koju je dala jedna osoba nakon što je vidjela ovu sliku na izložbi.

Zanimljivo je da je publika, uključujući i mnoge kritičare, na početku bila podijeljena oko ovakvog pristupa umjetnosti. Tradicionalna očekivanja su bila sasvim drugačija, pa su neki ljudi čak smatrali da slika izgleda nedovršeno ili nedorečeno. No, kako je vrijeme prolazilo, impresionizam je postao jedan od najvažnijih pokreta u povijesti umjetnosti, a slike poput Monetove "Impresije, izlaska sunca" su postale simboli tog perioda.

Danas je ova slika jedna od najcjenjenijih i najpoznatijih umjetničkih djela svih vremena. Smatra se da je upravo impresionizam promijenio način na koji ljudi gledaju i razumiju umjetnost, te je Monetova slika ključni primjer toga.

# data[].attributes.attachment_caption
Claude Monet, Djevojka sa suncobranom, 1840., ulje na platnu, Nacionalna galerija umjetnosti, Washington

# data[].attributes.body
primjer 2: Claude Monet, Djevojka sa suncobranom, 1840., ulje na platnu, Nacionalna galerija umjetnosti, Washington

sva obilježja navedena na prošlim slajdovima

# data[].attributes.attachment_caption
Pablo Picasso, Gospođice iz Avignona, 1907., ulje na platnu, MoMA New York

# data[].attributes.body
primjer 1: Pablo Picasso, Gospođice iz Avignona, 1907., ulje na platnu, MoMA New York

Karakteristike:

•   Sadržaj djela je prikazana figurativno, a motiv je prikazan geometrizirano - nepravilni prirodni oblici zamijenjeni su pravilnim geometrijskim oblicima.  ​​

•Teme su  uglavnom portreti, ljudska figure, pejzaži, mrtve prirode,

•Slikaju se uglavnom prenosive i samostalne. Najčešća  slikarska tehnika je ulje na platnu, ali umjetnici rade i kolaže i asamblaže (3D kolaži od različitih svakodnevnih uporabnih predmeta), ​

•    Izražene su konture geometrijskih likova od kojih su sastavljeni likovi. ​Umjetnicima nije bitno prikazati  volumen predmeta.​

•      Paleta boja je siromašna. Boja je sekundarna  jer umjetnici žele  da dominira oblik.

•     Kompozicija su obično plošne i zatvorene neobični kutevi  gledanja,   otvorena,

prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)​

•    Privid prostora ostvaren je pomoću poliperspektiva   – analitičko promatranje oblika sa svih strana iz više gledišta.

# data[].attributes.headline
ZANIMLJIVOSTI O SLICI - Pablo Picasso, Gospođice iz Avignona, 1907., ulje na platnu, MoMA New York

# data[].attributes.subject
ZANIMLJIVOSTI O SLICI - Pablo Picasso, Gospođice iz Avignona, 1907., ulje na platnu, MoMA New York

# data[].attributes.body
Picasso je nazvao ovu sliku po bordelu u Avignonskoj ulici (Carrer d'Avinyo) u Barceloni.

Kada je prvi put predstavljena publici, slika je izazvala kontroverze i različite reakcije.

Neki su bili šokirani i zgroženi nekonvencionalnim stilom i izraženom ekspresivnošću slike. Likovi na slici, sa svojim izobličenim i fragmentiranim oblicima, nisu bili uobičajeni u umjetnosti tog vremena. To je bila prva manifestacija onoga što će kasnije postati poznato kao kubizam, jedan od najvažnijih stilova u 20. stoljeću. Publika je bila zbunjena, a neki su čak smatrali da je slika nezgrapna ili neuspješna.

Međutim, unatoč negativnim reakcijama, bilo je i onih koji su prepoznali genijalnost u djelu. Neki su cijenili hrabrost umjetnika da istraži nove stilove i izraze, dok su drugi vidjeli potencijal i dubinu u radu.

Jedan od ključnih utjecaja (na ideju stvaranja slike) bila je afrička umjetnost, posebno maske i skulpture koje je Picasso vidio u pariškom Muzeju etnografskih umjetnosti (sada poznatom kao Muzej Quai Branly - Jacques Chirac) i na drugim mjestima. Afričke maske i skulpture karakteriziraju izobličene oblike i ekspresivnost koja je zainteresirala Picassa i potaknula ga da eksperimentira s novim načinima prikazivanja ljudskih likova. Osim afričke umjetnosti, Picasso je također bio inspiriran i drugim umjetnicima svog vremena, poput Paul Cézannea i njegove dekonstrukcije forme.

# data[].attributes.attachment_caption
Juan Gris, Portret Pabla Picassa, 1912., ulje na platnu

# data[].attributes.headline
KUBIZAM  (1905.) početak 20.st. ​ - nastavak

# data[].attributes.subject
KUBIZAM  (1905.) početak 20.st. ​ - nastavak

# data[].attributes.body
primjer 2: Juan Gris, Portret Pabla Picassa, 1912., ulje na platnu

# data[].attributes.attachment_caption
Vasilij Kandinsky,  prvi apstraktni akvarel, 1910., ​

# data[].attributes.body
primjer 1: Vasilij Kandinsky,  prvi apstraktni akvarel, 1910.,

Dvije grupe:

-Die Brucke (Most) u Dresdenu –1905.

-figurativne forme, često  motivi sa socijalnom tematikom

-intenzivne boje, koje nemaju uporište u prirodi, deformirane ljudske figure

-Der Blaue Rieter u Munchenu oko 1910.

-motivi su apstraktini ili geometrizirani,

-glavni predstavnik Vasilij Kandinski​

# data[].attributes.attachment_caption
Kazimir Maljevič, Crni kvadrat na bijelom polju, 1915.

# data[].attributes.headline
SUPERMATIZAM - avangardni pokret nastao 1913. u Rusiji. Osnivač  je Kazimir Maljevič 

# data[].attributes.subject
SUPERMATIZAM - avangardni pokret nastao 1913. u Rusiji. Osnivač  je Kazimir Maljevič 

# data[].attributes.body
primjer 1: Kazimir Maljevič, Crni kvadrat na bijelom polju, 1915.

Geometrijski oblik i boja trebaju dominirati (biti u stanju supremacije) nad prikazom stvarnosti  ili naracijom.​

# data[].attributes.attachment_caption
Kazimir Maljevič, Bijeli kvadrat na bijelom polju, 1918.

# data[].attributes.headline
SUPERMATIZAM - avangardni pokret nastao 1913. u Rusiji. Osnivač  je Kazimir Maljevič 

# data[].attributes.subject
SUPERMATIZAM - avangardni pokret nastao 1913. u Rusiji. Osnivač  je Kazimir Maljevič 

# data[].attributes.body
primjer 2: Kazimir Maljevič, Bijeli kvadrat na bijelom polju, 1918.

Geometrijski oblik i boja trebaju dominirati (biti u stanju supremacije) nad prikazom stvarnosti  ili naracijom.

# data[].attributes.attachment_caption
Piet Mondrian, KompozicijaII s crvenom, plavom i žutom, 1930.

# data[].attributes.body
primjer 1: Piet Mondrian, KompozicijaII s crvenom, plavom i žutom, 1930.

- jedan od smjerova apstraktnoga slikarstva u kojem prevladavaju geometrijski elementi. -  Glavni predstavnik i teoretičar smjera je Piet Mondrian i grupa  De Stijl

-značajno su utjecali na arhitekturu, osobito Bauhausa.

# data[].attributes.attachment_caption
Marcel Duchamp, Fontana, 1917. (Dadaizam)

# data[].attributes.body
primjer 1: Marcel Duchamp, Fontana, 1917. (Dadaizam)

Marcel Duchamp ​predstavnik dadaizma​

​- Dadaizam osnovan u Zuricu 1916.

dadaizam odbacuje:

- oponašanje stvarnosti u umjetnosti

- odbacuje tradicionalnu umjetnost

-fokusu ideja, ne konačni rezultat

-Ready – made

-Potreba da se šokira publika

# data[].attributes.attachment_caption
Jackson Pollock, Broj 30 (Jesenski ritam), 1950. Metropolitan museum, New York

# data[].attributes.headline
Apstraktni ekspresionizam  (Akcijsko slikarstvo – eng. Action paintings)​ - 50 -te godine  20.st

# data[].attributes.subject
Apstraktni ekspresionizam  (Akcijsko slikarstvo – eng. Action paintings)​ - 50 -te godine  20.st

# data[].attributes.body
primjer 1: Jackson Pollock, Broj 30 (Jesenski ritam), 1950. Metropolitan museum, New York

Slikari na platnu ostavljaju trag svojih trenutnih unutarnjih stanja i osjećaja, nekontroliranim

gestama i kretanjima.

# data[].attributes.attachment_caption
Ivo Gattin, Bez naziva, 1962., kombinirana tehnika

# data[].attributes.body
primjer 1: Ivo Gattin, Bez naziva, 1962., kombinirana tehnika

informel  - skraćenica od „ne-formalna umjetnost” (fran. Art informel)

„ bez oblika” – umjetnik prekida sa slikanjem i slikom samom

nove tehnike – neslikarski materijali

- umjetnici odustaju i od oblika slike i djela postaju trodimenzionalni objekt.